Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Právo pro každého

Ing. Jarmila Rýdlová, Ph.D.

Právní minirádce pro život

Recenzoval: JUDr. Ing. Jan Fišer

Vydala GRADA Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 6 6636. publikaci

Realizace obálky Michal Němec
Sazba a zlom Jan Šístek
Formát ePub Jan Šístek
Odborná redaktorka Ing. Michaela Průšová
Počet stran 192
První vydání, Praha 2017

Vytiskla Tiskárna v Ráji, s.r.o., Pardubice

© Grada Publishing, a.s., 2017

ISBN 978-80-271-9854-2 (ePub)
ISBN 978-80-271-9853-5 (pdf)
ISBN 978-80-271-0179-5 (print)

Poděkování

Děkuji panu JUDr. Ing. Janu Fišerovi a jeho pražské advokátní kanceláři

www.fiserlegal.cz

za vysoce profesionální, zodpovědný a flexibilní přístup k odborné revizi textu této knihy. Velmi si cením jeho postřehů a věcných připomínek, které významně přispěly ke kvalitě knihy.

Autorka

Úvod

Můžete reklamovat zboží, které jste zakoupili ve slevě? Na co máte právo při nákupu přes internet? Jak si vybrat nejvýhodnějšího dodavatele plynu nebo elektřiny? Jaké opravy jste povinen hradit jako nájemce bytu a jak je to se zvyšováním nájemného? Kdo se má starat o plot a uklízet spadané listí – vy, nebo váš soused? Na co se připravit, když vás čeká rozvod nebo dědické řízení? A na co máte nárok, když v pracovní době navštívíte lékaře, ať už jako pacient nebo doprovod člena rodiny?

I když si to mnohdy neuvědomujeme, „paragrafy“ nás provázejí nezávisle na naší vůli celým životem. Pro laika je ovšem velmi obtížné orientovat se v zákonech nejen z důvodu jejich velkého množství, ale také kvůli složitým, těžce pochopitelným formulacím. Avšak znalost vlastních práv a povinností může být značnou výhodou, a naopak jejich neznalost může člověka vážně poškodit.

Cílem této populárně-odborné knihy je nejen odpovědět čtenáři na výše uvedené otázky, ale také stát se jeho průvodcem právní problematikou v běžných životních situacích. To vše srozumitelnou a mírně humornou formou, která propojuje teorii s praktickými příklady. Velkou výhodou výkladu je uvádění konkrétních paragrafů, které umožňují čtenáři v případě potřeby rychlé dohledání v konkrétním zákoně, a tak zvyšují jeho šanci na úspěšnou vymahatelnost práva.

Kniha se neomezuje pouze na pasívní výklad, ale snaží se o aktivní zapojení čtenáře prostřednictvím úkolů a otázek s následnou možností jejich kontroly. Právě tento „interaktivní“ přístup umožňuje čtenáři vstřebat nenásilnou formou velké množství užitečných informací, které mu mohou pomoci nejen řešit problémové situace, ale také se jim včas vyhnout.

Pro koho je kniha určena

Kniha je určena nejen pro laického čtenáře, ale může rovněž sloužit jako srozumitelný doplňující studijní materiál pro studenty SŠ, VOŠ a VŠ, u kterých se předpokládá základní orientace v občanském právu (např. studenti ekonomie, podnikatelství, marketingu, sociální sféry).

Struktura knihy

Kniha obsahuje deset kapitol věnovaných samostatným tématům. Každá kapitola je rozčleněna do těchto částí:

I) Výklad

II) Příběh ze života

III) Víte, proč?– otázky k příběhu vedoucí k zamyšlení a k praktickému použití získaných informací

IV) Příběh pohledem zákona – rozbor příběhu na základě uvedené teorie, včetně odpovědí na otázky

V) Co jste si zapamatovali? – kontrolní vědomostní kvíz obsahující deset prakticky zaměřených otázek

Na konci knihy je uveden Klíč obsahující správné odpovědi k III. a V. části.

Jak s knihou pracovat

Vzhledem k poměrně rozsáhlému množství informací je vhodné číst knihu po jednotlivých kapitolách (na jejich pořadí nezáleží). Nejedná se o literaturu, kterou čtenář po přečtení pošle „dále do oběhu“, protože pro ni již doma nebude mít místo. Pravděpodobně si ji zařadí do knihovny a bude se k ní průběžně vracet podle toho, jaký problém bude právě řešit.

1.Občan a záruka na zboží a reklamace

I.Výklad

Jakmile začnete nakupovat výrobky, je v podstatě jen otázkou času, kdy se setkáte se skutečností, že vámi zakoupená věc nesplňuje potřebné požadavky nebo se rozhodne stávkovat právě tehdy, kdy ji nejvíce potřebujete. V tuto chvíli patrně i ti, kteří jsou zapřisáhlými odpůrci paragrafů, začnou uvažovat o možnosti reklamace, čímž vlastně přikročí k uplatnění svých práv vyplývajících ze zákona (tedy právě z oněch nenáviděných paragrafů).

I když reklamace zboží na první pohled vypadá jednoduše, mnozí z čtenářů mi dají za pravdu, že zdaleka ne vždy jde o hladce probíhající proces. Právě proto je vhodné znát, jaká práva a povinnosti zákon ukládá jak prodávajícímu, tak kupujícímu (tímto budeme chápat konečného spotřebitele). Obecně se jedná o jeden z nejčastějších problémů, na který běžný občan „naráží“ v souvislosti se zákonem.

Záruka a její délka

Zmiňovanou oblast upravuje převážně zákon č. 89/2012 Sb., nový občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále v textu pouze OZ).

Slovo záruka v něm však příliš nehledejme. Zatímco běžný smrtelník hovoří o záruce, litera zákona totiž hovoří o právech z odpovědnosti za vady. Aby situace byla ještě o něco komplikovanější, ihned po schválení nového OZ přišli někteří právníci s názorem, že záruka se již nově netýká vad, které se vyskytnou v průběhu dvou let od koupě (jak tomu bylo dříve), ale pouze těch, které měla věc od začátku, popř. se vyskytly do 6 měsíců. V praxi by to znamenalo, že kupující by sice měl dva roky na reklamaci, ale pokud by takto učinil až po šesti měsících od koupě, musel by právě on prokazovat, že věc byla vadná již od okamžiku zakoupení. Tento rozporuplný výklad byl nakonec předmětem jednání Ministerstva průmyslu a obchodu s Ministerstvem spravedlnosti, přičemž se ministerstva shodla na prohlášení, že dvouletá záruka je stále platná. Naprosto jednoznačnou odpověď by však v budoucnu mohlo dát až soudní rozhodnutí.

Pro kupujícího je tedy jedním z nejdůležitějších ustanovení § 2165 odst. 1 OZ, ve kterém se uvádí:

„Kupující je oprávněn uplatnit právo z vady, která se vyskytne u spotřebního zboží v době dvaceti čtyř měsíců od převzetí.“

V případě soudního sporu bude pozice kupujícího jednoznačně výhodnější v prvních šesti měsících od zakoupení věci, viz § 2161 odst. 2 OZ:

„Projeví-li se vada v průběhu šesti měsíců od převzetí, má se za to, že věc byla vadná již při převzetí“.

Dobrou zprávou je, že většina prodávajících se těmito „právními kličkami“ nezabývá a bez problémů poskytuje dvouletou záruční lhůtu. Nicméně každý kupující by se měl držet poučení reklamovat vadu pokud možno ihned, neboť zbytečné otálení mu může přinést problémy. Klasickým případem je nákup obuvi. Po pěti měsících nošení zjistíte, že v textilní části obuvi tvořící nárt se objevila nepatrná dírka. Vesele ji ignorujete – kvůli takové prkotině se nebudete přece vzrušovat, vždyť máte na reklamaci ještě moře času. Jenže po půl roce dalšího nošení dírka již svou velikostí připomíná Bodamské jezero, a vy se tudíž rozhodnete uplatnit svá spotřebitelská práva. Jaké je ovšem vaše překvapení, když vám prodavač sdělí, že reklamaci neuzná, protože jste o boty řádně nepečoval – místo abyste vadu ohlásil včas, nosil jste obuv, dokud se téměř nerozpadla. Vězte, že v tomto případě právo bude stát na jeho straně.

Obě strany se mohou rovněž dohodnout na delší než zákonné záruční době. Zákon hovoří o tzv. záruce za jakost (§ 2113 – § 2117 OZ). Závazná je také záruka, kterou uvidíte např. v televizní reklamě. Slibuje-li reklama na sekačku 5 let, pak je toto závazné.

Kdy zboží nelze reklamovat

Existují však situace, kdy koupenou věc nelze reklamovat. Jsou uvedeny v § 2167 OZ:

a) u věci prodávané za nižší cenu na vadu, pro kterou byla nižší cena ujednána,

b) na opotřebení věci způsobené jejím obvyklým užíváním,

c) u použité věci na vadu odpovídající míře používání nebo opotřebení, kterou věc měla při převzetí kupujícím, nebo

d) vyplývá-li to z povahy věci.

Pro lepší pochopení uveďme konkrétní příklady:

Ad a) Koupíte si sukni, která je zlevněná, protože jí chybí knoflík. Nemůžete ji tedy druhý den reklamovat kvůli chybějícímu knoflíku. Naopak, důvodem k reklamaci by mohla být nekvalitně přišitá podšívka, protože na ni se již sleva nevztahovala.

Ad b) Ujdete-li téměř denně několik kilometrů v plátěných teniskách, brzy je značně opotřebíte. Toto opotřebení však není důvodem k reklamaci. Dokonce může vzniknout i na první pohled paradoxní situace, kdy životnost výrobku je kratší než dvouletá záruční doba. Životnost výrobku je totiž dána způsobem a intenzitou používání výrobku.

Ad c) Nyní by měli zbystřit milovníci nakupování použitého zboží. Koupíte-li si již použité hodinky, nemůžete reklamovat mírně obnošený řemínek, který jste navíc při koupi samozřejmě viděli a zkoušeli společně s hodinkami. Rovněž je užitečné vědět, že v případě použitého zboží, může být záruční doba zkrácena na polovinu zákonné doby, tedy na jeden rok (§ 2168 OZ).

Ad d) Spotřebujete-li již během měsíce novou rtěnku, protože ji nanášíte na rty co dvě hodiny, nemůžete reklamovat, že vám nevydržela dva roky.

Z logiky věci vyplývá, že zboží rovněž nemůžete reklamovat, pokud jste jej koupili i přesto, že jste o vadě věděli, a také tehdy, pokud jste ji sami způsobili (§ 2170 OZ), např. nesprávným používáním. Zde bych uvedla jeden varovný příklad:

Neodoláte úžasným lodičkám na jehlovém podpatku hrdě nesoucím označení „módní obuv“. (Ostatně jen málokdo touží nosit obuv, která se nosila za Marie Terezie, že ano.) V obýváku, kde máte perský koberec, se v nich chodí úžasně. Horší to je ovšem, když se v nich v pondělí pokoušíte dojít do práce – chodník plný hrbolů vylepšený nějakou tou dírou není právě ideálním terénem. Nicméně otlačené prsty a sedřené paty stojí za dychtivé pohledy mužů, kteří vás míjejí. Zvládáte to celý týden. V pátek máte pocit, že jste bez nohou a rovněž bez bot, protože vás bez rozloučení opustil jehlový podpatek a podrážka se chystá očividně k témuž. Vědoma si svých práv, odnášíte lodičky zpět do obchodu, kde vám s radostí vysvětlí, že na reklamaci nemáte nárok, jelikož jste si ji způsobili sami nesprávným používáním. „Módní“ obuv či dokonce „vysoce módní obuv“ není totiž určena k běžnému nošení po ulici, nýbrž je vhodná pro příležitostné společenské využití nejlépe v interiéru.

Kdy lze zboží reklamovat

Nyní se konečně dostáváme k otázce, kdy tedy zboží můžeme vlastně reklamovat. Zde je nutno rozlišit, zdali vada (zákon nehovoří o vadě, nýbrž o vadném plnění) znamená podstatné, či nepodstatné porušení smlouvy.

Nepodstatné porušení smlouvy

Nepodstatné porušení smlouvy opravňuje kupujícího požadovat odstranění vady, anebo přiměřenou slevu. Do této skupiny patří např. situace, kdy najdete na boční straně nové pračky škrábanec. Neodstraní-li však prodávající vadu včas, může kupující dokonce požadovat odstoupení od kupní smlouvy (§ 2107 OZ), tj. zboží vrátit a požadovat své peníze zpět.

Pokud by se ovšem jednalo o minimální vadu, kterou lze odstranit téměř ihned, má kupující právo pouze na bezplatné odstranění vady. Například koupíte-li si nové jízdní kolo a zjistíte, že má uvolněné světlo, neposkytnou vám na kolo padesátiprocentní slevu, ale pouze dotáhnou šroubek (§ 2169 odst. 1 OZ).

Podstatné porušení smlouvy

Dojde-li k podstatnému porušení smlouvy (§ 2106 OZ), má kupující právo na:

a) odstranění vady dodáním nové věci bez vady nebo dodáním chybějící věci,

b) odstranění vady opravou věci,

c) přiměřenou slevu nebo

d) odstoupení od smlouvy, přičemž kupující musí včas oznámit prodejci, jakou možnost si zvolil.

Podstatné porušení smlouvy definuje § 2002 odst. 1 OZ jako takové porušení smlouvy, o němž strana porušující smlouvu již při jejím uzavření věděla nebo musela vědět, že by druhá strana smlouvu neuzavřela, pokud by toto porušení předvídala. Jako příklad může sloužit koupě pračky, která v důsledku neodstranitelné vady nepere. Tehdy můžete jednoznačně odstoupit od smlouvy. Samozřejmě mohou nastat méně jednoznačné situace, které je nutno posoudit individuálně. Mnozí prodejci jsou však natolik solidní, že vám dají možnost volby. Může se stát, že se budete rozhodovat mezi výměnou za nový kus nebo vrácením peněz. V prvním případě vám totiž pořád běží původní záruční lhůta. Pokud si necháte vrátit peníze, tak si za ně můžete koupit novou pračku (ale riskujete, že už neseženete ten stejný typ), u které vám samozřejmě poběží nová záruční lhůta.

Možnost odstoupit od smlouvy nebo žádat výměnu zboží má kupující také v případě, že se vada vyskytne opakovaně (dle soudní praxe třikrát) nebo se na jednom zboží vyskytne větší počet vad (dle soudní praxe tři).

Bonusy a reklamace

Prodejci dnes velmi často nabízejí k nákupům určitého zboží „bonus“, resp. dárek zdarma. Například zákazník si koupí počítač a k němu dostane tiskárnu zdarma. Jak je to ovšem s reklamací těchto dárků? Pokud se darovaná tiskárna pokazí, nelze ze zákona uplatnit reklamaci, protože se v podstatě jedná o předmět darovací smlouvy. Pokud by se ovšem pokazil zakoupený počítač a vada by byla natolik závažná, že by zákazník měl nárok na odstoupení od kupní smlouvy (např. po 5 měsících užívání by se na PC začaly vyskytovat tři závažné vady), situace by byla jiná. Zákazník by měl právo odstoupit od smlouvy, aniž by musel dárek vracet.

Mezi další akce k podpoře prodeje patří nabídky typu „dva za cenu jednoho“ nebo „3+1“, například u žárovek. Co dělat, když se jedna z nich pokazí? Námitka prodejce, že se pokazila právě ta, kterou jste měli zdarma, není přípustná. U cenově zvýhodněných akcí, kdy není možné rozlišit, který kus zboží je zdarma, tj. podléhá darovací smlouvě, se jedná pouze o množstevní cenu, tedy každé jednotlivé zboží (v daném případě žárovku) lze reklamovat. Jinak by to ovšem bylo v případě, že by bylo přesně určeno, která žárovka je oním darem, protože záruka se vztahuje pouze za zboží, za které zákazník zaplatil.

Užitečné tipy pro úspěšnou reklamaci

Samotný proces reklamace bývá rovněž spjat s celou řadou otazníků. (Mnohé z nich upravuje zákon č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, zejména § 19.) Zde je několik užitečných tipů pro úspěšnou reklamaci:

•Prodávající nebo jím pověřený pracovník rozhodne o reklamaci ihned, ve složitých případech do tří pracovních dnů.

•Lhůta pro vyřízení reklamace činí 30 dní.

•Nebude-li reklamace, včetně odstranění vady, během této lhůty vyřízena, jedná se o podstatné porušení smlouvy, takže kupující může od smlouvy odstoupit a požadovat vrácení peněz.

•Po dobu, po kterou běží reklamace, tj. po dobu kdy nemůže kupující vadný předmět užívat, se staví běh záruční doby. Bude-li tedy trvat vyřízení reklamace vašeho tabletu dvacet dní, tak o těchto dvacet dní se vám prodlouží délka původní záruky (§ 1922 odst. 2 OZ).

•Prodejce má povinnost reklamaci vyřídit bezplatně. Není přípustné, aby reklamace byla zpoplatněna (sepsání reklamačního protokolu je také zdarma), a to ani tehdy, pokud se vada v servise na diagnostice neprojevila.

•Reklamovat nemusíte pouze v prodejně, kde jste zboží zakoupili, ale také v jiné pobočce dané obchodní sítě nebo přímo v servisu uvedeném v reklamačním řádu.

•Věta: „Paní vedoucí tady dnes není, přijďte to reklamovat jindy.“, kterou jsem si také já mnohokrát vyslechla, je naprosto neopodstatněná. V provozovně musí být po celou otevírací dobu přítomen pracovník, který je oprávněn vyřizovat reklamace. Nemusí to být tedy přímo vedoucí osobně, ale jeho povinností je takového pracovníka určit.

•Při úspěšné reklamaci má prodejce povinnost nahradit kupujícímu účelně vynaložené náklady s ní spjaté (§ 1924 OZ). Jedná se zejména o náklady na dopravu vadného zboží na místo uplatnění reklamace. Slovo účelně znamená, že prodejce musí uhradit nejlevnější přiměřenou variantu dopravy. Pojedete-li reklamovat vadný mobil taxíkem, tak se vám cesta prodraží, protože vám bude proplacena pouze hodnota jízdenky na vlak či autobus, popř. poštovného (záleží na konkrétních okolnostech). Do této slupiny nákladů patří také nezbytné další náklady, např. na demontáž zboží či odborný znalecký posudek.

•Kupující nemá povinnost reklamovat zboží v původním obalu, což je někdy ze strany prodejce mylně vyžadováno. Z praktického hlediska by bylo pro zákazníka dosti problematické, zejména u rozměrnějšího výrobku, skladovat v jednopokojovém bytě krabici velikosti slůněte po celou dobu dvou let.

•Odložíte-li si při nákupu, popř. při reklamaci, v obchodě své věci (např. bundu a šál) na místo k tomu určené a někdo vám je odcizí, pak má provozovatel obchodu povinnost vám nahradit jejich ztrátu (§ 2945 odst. 1 OZ). Cedulky hlásající „Za odložené věci neručíme“ nebo podobné ustanovení v nákupním řádu prodejny jsou v rozporu se zákonem, tudíž provozovatele prodejny nezprošťují odpovědnosti. Své právo na náhradu škody musíte však uplatnit nejpozději do 15 dnů po dni, kdy jste se o ztrátě dozvěděli (§ 2945 odst. 2 OZ).

II.Příběh ze života

Není sleva jako sleva

„Tak, Oťas, máš, padla,“ zahalekal Jirka Málek na svého původně kamaráda, který se však v posledním roce stal také jeho zaměstnancem. „Jo, abych nezapomněl, hoď ještě do slevy ty dřevěné poličky na koření, mají špatně přidělaný úchyt. A uveď tam tu vadu.“

„Jasně, šéfe,“ přitakal Ota, přičemž si v duchu pomyslel, že do zítřka se to nezblázní. Zamknul za posledním zákazníkem a vykročil svobodně do volného podvečera. Sleva na poličky se mu totálně vykouřila z hlavy. Takže když se po týdnu chystal na dovolenou, jeho zaměstnavatel jej docela překvapil dotazem: „Jo, a co ty zlevněné poličky?“

„Prodaly se, všech deset, a dokonce i bez té slevy. Včera tady totiž zastavil zájezdový autobus. Vyhrnulo se plno ženských, které začaly prolézat obchody. Jedna vlezla k nám a pak to byla hotová řetězová reakce. Jen škoda, že jsem ty ženské nezajímal já, ale ty dřevěné police.“

Navzdory očekávání, pochvala za výhodný prodej se nekonala: „Jestli jim to doma spadne se zdi, máme na krku reklamace a ještě nás všude pomluví. To ti sakra nedošlo?“

„Ale šéfe, vždyť ony přijely až z Hradce. To je odsud dobrých 100 kiláků! Kdo by se tahal takovou dálku jen proto, aby reklamoval jednu blbou poličku. To si každá spočítá, že ji vyjde levněji, když řekne manželovi, at’ tam dá nový úchyt a párkrát po něm majzne kladívkem.“

Málkova tvář se rozjasnila. Argument zabral.

„Já ti vlastně ušetřil skoro dva tácy! To bych měl místo sprdunku dostat prémie“, vyhodnotil optimisticky situaci Ota.

Po dovolené jej čekalo překvapení, prémie to však nebyly. Šéf rozpálený doruda ukázal rozzuřeně prstem na hromadu balíků v koutě: „Reklamované poličky a další dvě mají přijít dnes.“

Ota se nahnul nad balíky a údivem zamrkal:

„Pane, jo, to poštovné stálo stopadesát kaček! A když započítám i poslání zpátky, tak to jsou celé tři stovky. Vžyť za to ta ženská zaplatí víc než za celou poličku!“

„Omyl, Otakare, to nezaplatí ona, ale my. Přesněji řečeno ty – rozluč se s prémiemi!“

„Proč my? Já vím, že jsem to zvrtal, ale sakra, proč bych měl za ni platit poštu? Stačí, že jí zařídím bezplatnou opravu, ne?“

„Taky jsem si to myslel, jenže podle zákona to právě nestačí. A jedna z těch napálených ženských to moc dobře věděla.“

Ota obdařil svého zaměstnavatele nechápavým pohledem.

„Ty reklamace jsou, jako by je někdo psal přes kopírák. Ta jedna to musela poradit všem ostatním. Asi se v tom autobuse všechny znaly. Takže počítej s tím, že se jich patrně ozve všech deset.“

Otovi se při představě částky, kterou bude stát uhrazení poštovného za reklamace, podlomila kolena.

III.Víte proč?

Otázky pro pozorné čtenáře

I) Proč se Ota mýlil, když si myslel, že v rámci reklamace bude stačit, pokud bude vadné zboží zákazníkům pouze bezplatně opraveno?

II) Kdo hradí náklady spojené s reklamací? Dokážete říci, který paragraf toto upravuje?

III) Jaká podmínka platí pro uznání nákladů spjatých s reklamací?

IV) Proč chtěl majitel obchodu Jirka Málek, aby na poličky byla poskytnuta sleva a výslovně uveden důvod (vadný úchyt) této slevy?

V) Jak by se vyvíjela celá situace, pokud by Ota označil poličky obecně jako zboží ve slevě či akci bez uvedení jakékoli další informace?

IV.Příběh pohledem zákona

Otakar zrovna nepatřil k zaměstnancům, kteří by nadmíru vynikali svou svědomitostí v plnění pracovních povinností, takže nebylo divu, že zapomněl na takovou „maličkost“, jakou bylo zařazení poliček s vadou do kategorie zlevněného zboží, navíc když vada nebyla na první pohled vůbec patrná. Zpočátku to dokonce vypadalo, že prodej tohoto ne právě prvotřídního zboží za plnou cenu bude pro obchod výhodným počinem. Úvaha Oty, že vada, kterou lze napravit několika údery kladívka, rozhodně nebude stát zákaznicím z velké dálky za námahu s reklamací, se totiž zdála docela logická. Patrně by vše takto skutečně dopadlo, nebýt toho, že mezi poškozenými zákaznicemi se našla jedna, která si k velké škodě obchodu pana Málka byla vědoma svých práv.

Pokud by vadné poličky byly zlevněny z důvodu vadného úchytu tak, jak majitel obchodu původně plánoval, tak by se dle § 2167 OZ záruka již nevztahovala na tuto konkrétní vadu, takže zákazník by nemohl reklamovat poličku pro tento důvod. Otovo pochybení však mělo za následek, že vada na poličkách označena nebyla a zboží bylo prodáno za plnou cenu, tudíž reklamace jakékoli vady, která se objevila po koupi, byla naprosto oprávněna. Navíc v tuto chvíli vstupuje na scénu § 1924 OZ, který udává prodávajícímu povinnost uhradit zákazníkovi účelně vynaložené náklady, jež jsou spjaty s reklamací – v tomto případě tedy náklady na dopravu. Doručení poštou se zde jeví jako vhodná volba dopravy – náklady jsou přiměřené, resp. účelně vynaložené.

Dílo zkázy je dovršeno očividným rozhodnutím výše uvedené zákaznice dát „za vyučenou“ nepoctivému prodejci tím, že zorganizuje hromadnou reklamační akci, která se Jiřímu Málkovi značně prodraží. Tento bude muset kromě úhrady oprav samotných zaplatit poštovné (tam i zpět), a to každé zákaznici. V případě, že by některou z reklamací Málkův obchod nevyřídil do 30 dnů, jednalo by se o podstatné porušení smlouvy, které by danou zákaznici opravňovalo k odstoupení od smlouvy. Odstoupení je nejlépe učinit písemně a mít doklad o jeho převzetí prodejcem, např. poslat jej jako doporučený dopis s dodejkou a kopii dopisu si uschovat. Při osobním předání je vhodné mít k dispozici dvě vyhotovení, z nichž jedno si kupující rovněž uschová. Toto musí být označeno zejména potvrzením o převzetí prodejcem (podpis oprávněné osoby, razítko firmy) a datem.

V.Co jste si zapamatovali?

Vědomostní kvíz na ochranu vašich práv

1. Reklamace musí být vyřízena do:

A) 14 dnů,

B) 21 dnů,

C) 30 dnů,

D) 31 dnů.

2. Jestliže vedoucí provozovny (např. obchodu s obuví) není přítomen, tudíž nemůže osobně vyřídit vaši reklamaci, pak:

A) prodavačka vám sdělí nejbližší termín, kdy vás vedoucí provozovny přijme a rozhodne o vaší reklamaci,

B) prodavačka odmítne vaši reklamaci, neboť na provozovně není přítomen pracovník pověřený vyřizováním reklamací,

C) prodavačka vám předá kontakt na výrobce, u kterého musíte uplatnit reklamaci,

D) prodavačka reklamaci vyřídí osobně, popř. zavolá oprávněného pracovníka, protože v provozovně musí být po celou provozní dobu přítomen pracovník pověřený vyřizovat reklamace.

3. Jestliže vaše reklamace není vyřízena ve lhůtě stanovené zákonem, pak:

A) se jedná o podstatné porušení smlouvy, a vy tedy můžete od této smlouvy odstoupit a žádat o vrácení peněz,

B) se jedná o nepodstatné porušení smlouvy, a lhůta se prodlužuje o dalších 30 dnů,

C) se jedná o podstatné porušení smlouvy, přičemž prodejce určí, zdali vám budou vráceny peníze nebo dojde k jiné kompenzaci,

D) máte nárok na částku, jež představuje dvojnásobek hodnoty zboží, jehož se týkala vaše reklamace.

4. Ohledně poplatku za reklamaci platí, že:

A) činí 50 Kč,

B) činí 10 % z ceny reklamovaného zboží,

C) nesmí být stanoven, je-li reklamace uplatněna do 3 měsíců od koupě výrobku,

D) nesmí být stanoven, reklamace musí být provedena bezplatně.

5. Po dobu, kdy probíhá vyřízení reklamace,

A) se staví běh záruční lhůty, protože nemůžete zboží používat,

B) se staví běh záruční lhůty, protože po obdržení opraveného výrobku vám poběží nová záruční lhůta od svého začátku,

C) běh záruční doby se nestaví,

D) běh záruční doby se staví paušálně po dobu 31 dní.

6. Koupili jste si sadu dvou triček v akci „dvě za cenu jednoho“. U jednoho trička však zjistíte, že pravý rukáv je o dva centimetry delší než levý.

A) Máte nárok tričko reklamovat, prodejce se tedy musí touto reklamací zabývat.

B) Záleží na dobré vůli prodejce, protože jste trička koupili v akci.

C) Prodejce reklamaci odmítne, protože namítne, že se jednalo právě o ono zlevněné tričko.

D) Prodejce se musí touto reklamací zabývat pouze v případě, že mu donesete obě zakoupená trička.

7. Zakoupili jste si mixér a k němu jste dostali minutovník zdarma. Ten se vám však po třech měsících pokazil.

A) Minutovník budete reklamovat, protože se na něj vztahuje dvouletá záruka.

B) Minutovník můžete reklamovat, ale nejpozději do měsíce od projevení vady.

C) Minutovník reklamovat nelze, protože se jedná o dárek. Nejedná se o zakoupené zboží.

D) Bude vám uhrazena cena pokaženého minutovníku.

8. Zakoupili jste si elektrický holicí strojek. V reklamě v časopise na něj byla uvedena tříletá záruční doba.

A) Máte nárok na tuto tříletou záruku.

B) Máte nárok pouze na dvouletou záruku plynoucí ze zákona.

C) Máte nárok pouze na dvouletou záruku, přičemž třetí rok se budete podílet na ceně opravy ve výši 30 %.

D) Máte nárok na tuto tříletou záruku, pokud prodejce nenamítne uplatnění pouze dvouleté záruční lhůty plynoucí ze zákona.

9. Když jste byli na dovolené, zakoupili jste si v prodejně nejmenovaného maloobchodního řetězce rychlovarnou konvici. Po 13 měsících přestal svítit indikátor provozu konvice.

A) Konvici jste oprávněni reklamovat v kterékoli provozovně (prodejně) daného obchodního řetězce, takže navštívíte tu, která je nejblíže vašeho bydliště.

B) Konvici můžete reklamovat pouze v obchodě, kde jste jej zakoupili, takže se vrátíte na místo své dovolené.

C) Necháte si konvici opravit v nejbližší opravně a majiteli obchodního řetězce zašlete fakturu za tuto opravu.

D) Do 6 měsíců od koupě máte právo reklamovat zboží v kterékoli provozovně, avšak po zbývající část záruční lhůty již pouze v provozovně, kde jste zboží zakoupili.

10. Zakoupili jste si plavky. Vzhledem k tomu, že plavání vyučujete, nosili jste je téměř každodenně do bazénu. Po 18 měsících jste zjistili, že původně přiléhavé plavky „se vytahaly“, čímž riskujete, že jednoho dne vylezete z vody před svými žáky v Adamově rouše.

A) Plavky budete reklamovat a na oprávněnosti své reklamace trvat za všech okolností, protože záruční lhůta činí 24 měsíců.

B) Plavky budete reklamovat, nicméně je možné, že vaše reklamace bude zamítnuta z důvodu opotřebení věci způsobené jejím užíváním.

C) Plavky reklamovat nemůžete, jelikož společně se spodním prádlem patří do kategorie, kterou nelze z hygienických důvodů reklamovat.

D) Plavky reklamovat nemůžete, protože spadají do kategorie zboží se zkrácenou délkou záruční lhůty, a to v rozsahu 12 měsíců.

2.Občan a nákupy mimo obvyklé prodejny a na dálku

I.Výklad

Nákup zboží v obchodech zůstává sice pořád klasikou, nicméně neustále narůstá počet nákupů, které se odehrávají právě mimo „kamenné“ prodejny. V této souvislosti se určitě každému vybaví stále populárnější nákupy přes internet – rychlé, levné a pohodné, bez nutnosti opustit útulné teplo domova (tedy v ideálním případě). Nejedná se však pouze o ně. Do této kategorie spadá celá řada dalších možností, které mají jedno společné: kupující a prodávající se zde nesetkávají „tváří v tvář“ nebo se sice setkají osobně, ale ne v klasické prodejně. Tento způsob nakupování přináší zákazníkovi kromě výhod také mnohá úskalí. Z tohoto důvodu je dobré vědět, jak se liší pravidla kupujících a prodávajících ve srovnání s „klasickými“ nákupy, o nichž pojednávala předešlá kapitola.

Spotřebitelské smlouvy se „zvláštním režimem“

Jestliže kupujete zboží v běžné obchodní síti, máte možnost si výrobek osobně prohlédnout, nechat si jej předvést, popř. si jej sami vyzkoušíte. V podstatě si jej tedy „osaháte“. Pokud s koupí váháte, nikdo vás nenutí k okamžitému uzavření smlouvy. Můžete odejít domů a zjistit si na daný produkt reference od známých nebo na internetu. Do obchodu se můžete vrátit na druhý den, za týden nebo nikdy. Jediné, co riskujete, je, že vám vyhlédnutý výrobek „vyfoukne“ před nosem někdo rychlejší.

Zákon pamatuje na situace, kdy ovšem výše uvedené možnosti nemáte, tj. zboží si nemůžete vyzkoušet, popř. nákup si nemůžete v klidu promyslet. Sem § 1820 OZ řadí:

•smlouvy uzavírané mimo obvyklé obchodní prostory podnikatele,

•smlouvy uzavírané na dálku (tzv. smlouvy uzavírané distančním způsobem).

První případ zahrnuje zejména nákupy na předváděcích akcích (např. na zájezdu, v restauracích) a v rámci podomního prodeje (např. doma, v práci). U těchto nákupů navíc hrozí nebezpečí, že se člověk rozhoduje pod určitým tlakem – věty prodejců typu: „Pokud nekoupíte dnes, promarnili jste největší šanci svého života.“, popř. „Kdo si nic nekoupí, toho z naší předváděčky neodvezeme, ale půjde domů pěkně po svých.“ Do první kategorie spadá rovněž situace, kdy sice uzavřete smlouvu v místě obvyklém pro podnikání (např. podnikový obchod, obchodní kancelář), avšak bezprostředně poté, co vás podnikatel se svou nabídkou oslovil na ulici a následně „zlákal“ k podepsání smlouvy (§ 1828 OZ).

Druhý případ se týká situací, kdy není k uzavření smlouvy nutná fyzická přítomnost obou stran díky „prostředku komunikace na dálku“ (termín stanovený § 1820 OZ). Patří sem nejen nákupy přes internet, ale rovněž např. nákupy po telefonu.

Informace před uzavřením smlouvy

Podnikatel v obou uvedených případech sdělí spotřebiteli před uzavřením smlouvy celou řadu informací, které jsou konkrétně stanoveny v § 1820. Patří k nim např.:

•uvedení nejkratší doby, po kterou smlouva bude zavazovat kupujícího v případě opakovaného plnění (např. při pravidelném zasílání knih nelze předpokládat, že je bude kupující ochoten odebírat doživotně),

•podmínky, lhůty a postupy pro odstoupení od smlouvy, včetně formuláře pro odstoupení od smlouvy,

•údaj, že v případě odstoupení od smlouvy ponese spotřebitel náklady spojené s navrácením zboží. (Není-li tento údaj uveden, náklady nelze po spotřebiteli požadovat.)

Následně uzavřená smlouva musí být v souladu s údaji, které byly spotřebiteli sděleny před jejím uzavřením, pokud se obě strany výslovně nedohodnou na změně. Pokud dojde k nesouladu, pak platí údaj pro spotřebitele příznivější. Spotřebitel musí obdržet bezprostředně po uzavření smlouvy alespoň jedno její vyhotovení. (§ 1822 OZ)

Co spotřebitel není povinen platit

V praxi se stává, že teprve po uzavření smlouvy se na spotřebitele „vynoří“ poplatky, o kterých neměl ani tušení, protože o nich nebyl předem informován. Je dobré vědět, že ne vždy jsou požadovány oprávněně, takže si pozorně přečtěte následující odstavec, a pokud se týká právě vás, tak platbu odmítněte.

Dle § 1811 OZ je podnikatel povinen sdělit před uzavřením smlouvy spotřebiteli cenu zboží nebo služby, resp. výpočet ceny, včetně všech daní a poplatků, dále náklady na dodání (nelze-li je předem vyčíslit, pak informovat o tom, že budou dodatečně účtovány). Pokud však tyto údaje podnikatel nesdělí, pak dle § 1821 OZ spotřebitel není povinen tyto daně, poplatky a náklady hradit. Rovněž v případě, kdy spotřebitel není informován o tom, že při odstoupení od smlouvy je to právě on, kdo nese náklady spojené s navrácením zboží, pak nemusí tyto náklady uhradit.

Zvláštní ochrana spotřebitele

V obou výše uvedených typech smluv (tj. nákupy mimo obvyklé prodejní prostory a nákupy na dálku) zákon poskytuje spotřebiteli zvýšenou ochranu, která mu umožňuje odstoupit od smlouvy do 14 dnů (§ 1829 odst. 1 OZ), aniž by musel udávat důvod odstoupení (§ 1818). Dle § 1829 OZ běží tato lhůta ode dne uzavření smlouvy (jedná-li se o služby) nebo

a) v případě kupní smlouvy ode dne převzetí zboží,

b) od dne převzetí poslední dodávky zboží v případě, že je dle smlouvy dodáváno více druhů zboží nebo několik částí (např. poslední část obývací stěny),

c) od první dodávky zboží, je-li předmětem smlouvy pravidelná opakovaná dodávka zboží (např. zasílání břitů do holicího strojku co tři měsíce).

Častým nešvarem podnikatelů (např. na předváděcích akcích) bylo, že se snažili vyhnout informování spotřebitele o jeho právu odstoupit od smlouvy. Chudák kupující (většinou starší člověk vyděšený tím, že by mohl být nejrůzněji popotahován) raději následně vše zaplatil, i když již po návratu z předváděcí akce mu „manželská polovička“ hrozila doma rozvodem, a tudíž ještě v ten den bylo jasné, že výrobek se v domácnosti patrně nebude těšit velké oblibě a skončí zapomenut někde ve sklepě.

Zmíněnému problému má zabránit povinnost podnikatele informovat spotřebitele o jeho právu na odstoupení od smlouvy a předat mu k tomuto účelu vypracovaný formulář, o čemž hovoří § 1820 odst. 1 písm. f) OZ. Pokud toto podnikatel neučiní, pak se spotřebiteli dle § 1829 odst. 2 OZ prodlužuje možnost odstoupení, a to na jeden rok a 14 dní od počátku normálního běhu lhůty platícího dle výše uvedených pravidel. Internetové obchody většinou uvádějí odkaz na tento formulář ve svých Všeobecných obchodních podmínkách, známých pod zkratkou VOP.

Pokud podnikatel umožňuje odstoupení od smlouvy prostřednictvím formuláře na svých internetových stránkách, je pak povinen co nejrychleji potvrdit spotřebiteli přijetí vyplněného formuláře, který mu spotřebitel zaslal (§ 1830 OZ).

Odstoupení spotřebitele od smlouvy

Zjistíte-li tedy, že vámi zakoupená věc není hodna toho, abyste ji používali, musíte odstoupit od smlouvy ve zmíněné lhůtě 14 dnů. Dále musíte nejpozději do 14 dnů od odstoupení zaslat zpět podnikateli dotyčné zboží, samozřejmě kompletní a nepoškozené (§ 1831 OZ).

Pro ty, kteří si rádi nechávají věci na poslední chvíli, bude užitečnou informací to, že důležitý je den odeslání odstoupení (§ 1818 OZ). Tedy nevadí, pokud je podnikateli doručeno později, ale vy je musíte odeslat nejpozději poslední den 14denní lhůty. Odstoupení je nejlépe učinit písemně (formou e-mailu, dopisu s dodejkou), abyste jej mohli v případě sporu doložit.

Dle § 1832 OZ vám musí podnikatel vrátit peníze nejpozději do 14 dnů od vašeho odstoupení od smlouvy. Nemá ovšem povinnost zaslat peníze dříve, než mu předáte zboží nebo alespoň prokážete jeho odeslání. Peníze vám vrátí (pokud se vzájemně nedohodnete jinak) stejným způsobem, jakým je od vás přijal, tj. pokud jste použili bankovního převodu, tak i on vám je převede zpětně na účet, ze kterého jste je odesílali.

Kdo hradí náklady na dodání zboží při odstoupení od smlouvy

Jestliže se rozhodnete odstoupit od smlouvy v zákonem stanovené lhůtě, tj. během 14 dnů, pak máte dle § 1832 odst. 2 OZ nárok na to, aby vám podnikatel vrátil náklady na dodání zboží (myšleno od prodejce ke spotřebiteli), ovšem pouze ve výši, která odpovídá nejlevnějšímu dodání, jež nabízel.

Náklady týkající se vrácení zboží zpět prodejci při odstoupení od smlouvy nese spotřebitel. Podmínkou ovšem je, že jej o této skutečnosti informuje smlouva (což si prodávající podnikatelé v převážné většině případů dobře hlídají). Pokud by tato informace nebyla obsažena ve smlouvě, pak tyto náklady nese prodávající (§ 1832 odst. 3 OZ). Zejména v případě podomního prodeje může nastat situace, kdy podepíšete smlouvu a zároveň doma ihned obdržíte zboží. Pokud toto zboží nelze odeslat zpět obvyklou poštovní cestou, např. rozměrný kus nábytku, matraci na dvojlůžko atd., pak je podnikatel povinen zboží převzít ve vaší domácnosti na své náklady (§1835 OZ).

Poplatek za snížení hodnoty zboží

Jak se zachovat, pokud zboží vrátíte v souladu se všemi pravidly, nicméně je vám sděleno, že jste povinni uhradit servisní poplatek za uvedení zboží do původního stavu? Z § 1833 OZ vyplývá, že podnikatel má právo vyžadovat úhradu pouze tehdy, došlo-li ke snížení hodnoty zboží v důsledku jeho nepřiměřeného používání. Přeloženo do srozumitelného jazyka to znamená, že pokud používáte, resp. si odzkoušíte zboží normálním, adekvátním, způsobem, pak nejste povinni nic hradit. Může se stát, že si zakoupíte mini šaty, které na internetu působily svůdným, přiléhavým dojmem, avšak poté, co si je doma vyzkoušíte, zjistíte, že jsou svůdné až moc, jelikož krátká sukně se po pár krocích „vyšplhá“ do úrovně vašeho pasu, takže jediný vhodný pohyb, který vám oděv dovoluje, je tanec u tyče v nočním klubu. V tomto případě není nikdo oprávněn po vás požadovat poplatek např. za vyprání šatů, protože jste si je již jednou oblékla. Jiná situace by byla, pokud byste je polila červeným vínem (polévání šatů jakýmkoli nápojem rozhodně nepatří k běžnému způsobu zacházení s oděvy) nebo by na nich zůstaly skvrny od potu po bujarém večírku.

Je ovšem třeba zdůraznit, že internetový obchod rozhodně nelze zaměňovat s bezplatnou půjčovnou zboží. Zmíněná lhůta umožňující odstoupení zákazníka od smlouvy má kompenzovat skutečnost, že na rozdíl od „klasického“ obchodu nemáte při koupi přes internet možnost si zboží prohlédnout a „osahat“, resp. nechat předvést jeho funkčnost. Takže pokud během oněch 14 dní provozujete v zakoupené obuvi intenzivní vysokohorskou turistiku, přičemž sešlapete podrážku o celý centimetr, pak je prodejce oprávněn požadovat částku, o kterou se hodnota bot snížila. Rovněž budete mít problémy s vrácením sekačky, ze které se bude sypat zaschlá tráva a bahno poté, co jste s ní posekali celou zahradu.

Odstoupení od smlouvy o poskytování služeb

Jak je to ale s úhradou nákladů u služeb? Vyskytují se případy, kdy podnikatel začne poskytovat službu ještě před uplynutím oné 14denní lhůty, jenže spotřebitel si vše nakonec rozmyslí a rozhodne se odstoupit v rámci této lhůty od smlouvy. Tehdy nemusíte jakožto spotřebitel hradit žádné náklady za předpokladu, že jste si toto dřívější poskytování služeb sám nevyžádal. Pokud jste si však toto poskytování služeb vyžádal, pak jste povinen zaplatit podnikateli poměrnou část sjednané ceny za službu, která vám byla poskytnuta do okamžiku odstoupení. Pokud podnikatel požaduje nepřiměřeně vysokou cenu, jste povinni uhradit jen tržní hodnotu – tedy cenu obvyklou pro danou službu (§ 1834 OZ).

Kdy spotřebitel nemůže odstoupit od smlouvy

Existují případy, kdy spotřebitel nemůže odstoupit od smlouvy. Tato ustanovení chrání prodávajícího před situacemi, kdy by vyloženě utrpěl ztrátu. Jejich úplný výčet uvádí § 1837 OZ. Jedná se např. o:

•Dodání zboží, které bylo upraveno podle přání spotřebitele. (Podnikatel by jen těžko prodal oblek, u kterého si zákazník nechal původně zkrátit rukávy, protože má atypicky krátké horní končetiny.)

•Zboží podléhající rychlé zkáze.

•Zboží, které bylo po dodání nenávratně smíseno s jiným. (Objednáte-li si červenou a modrou barvu a obě je pak smícháte, výslednou fialovou si již musíte ponechat.)

•Opravy nebo údržby provedené v místě určeném spotřebitelem na jeho žádost. (Toto ustanovení rádi zneužívají podomní prodejci. Např. zakoupíte vysavač, přičemž vás prodejce upozorní na fakt, že ve vašem bytě potřebujete delší hubici a tuto vám v rámci svého vstřícného jednání namontuje. Nicméně, ve smlouvě již nebude uvedeno, že se jednalo o iniciativu ze strany obchodníka, nýbrž to, že oprava v podobě výměny hubice byla provedena na vaši výslovnou žádost jakožto spotřebitele, díky čemuž již nebudete moci odstoupit od smlouvy, což vám prodejce samozřejmě diplomaticky zatají.)

•Dodávka zboží, které spotřebitel vyndal z uzavřeného obalu a které z hygienických důvodů již nelze vrátit. (Např. zubní kartáčky nebo „svěrače“ čelistí proti chrápání, které se vkládají přímo do úst.)

•Dodávka novin, časopisů. (Našla by se celá řada podnikavých zákazníků, kteří by si časopis přečetli a bez zaváhání jej pak vrátili.)

Dárky a odstoupení od smlouvy v čtrnáctidenní lhůtě

V rámci úsilí získat zákazníky se prodejce snaží přilákat jejich pozornost prostřednictvím dárků. Například na předváděcí akci zakoupíte sadu hrnců a k nim dostanete jako dárek balení lanolinu. Musíte při odstoupení od smlouvy vracet i tento dárek?

Odborníci se shodují na tom, že kupující je povinen vrátit dárek, pokud byl informován o tom, že obdržení dárku je podmíněno koupí zboží. V praxi by toto mělo být rovněž stanoveno ve smlouvě (která většinou uvádí, že v případě odstoupení je zákazník povinen vrátit v nepoškozeném stavu vše, co od prodejce obdržel, tedy i dárek). Prodejcům se doporučuje uvést dárek již v objednávce a také ve faktuře s vyznačením nulové ceny, aby se vyhnuli problémům s vypočítavými zákazníky, kteří budou argumentovat neobjednaným plněním, viz níže, a dárek nebudou chtít vrátit. Pokud byste tedy lanolin spotřebovali, pak by prodejce mohl legitimně odmítnout vaše odstoupení. Jinak by to ovšem bylo, pokud byste odstupovali od smlouvy z důvodu reklamace (např. v důsledku opakovaně se vyskytující stejné vady, viz kapitola hovořící o záruce a reklamacích zboží), pak byste měli nárok si dárek ponechat.

Jiná situace nastává, pokud vám prodejce k nákupu přidá něco bez vašeho vědomí. Většinou se jedná o reklamní předměty s logem firmy či podobné pozornosti nízké hodnoty jako poděkování za koupi. Tyto věci vracet nemusíte ani při odstoupení od smlouvy, neboť se jedná o tzv. „neobjednané plnění“ dle § 1838 OZ. Tehdy nemusíte nic vracet ani podnikatele o tomto vyrozumět.

Co si ovšem počít, pokud např. k objednané obuvi obdržíte neobjednaný sprej na její údržbu? Po několika dnech vám přijde upozornění, že máte zaplatit ještě 200 Kč s tím, že pokud boty nebudou řádně ošetřovány, pak vám nebude uznána jejich reklamace. I v tomto případě se jedná o neobjednané plnění (§ 1838 OZ). Vy jste si sprej neobjednávali, nemusíte za něj platit a dokonce jej ani vracet. Rovněž poznámka o zamítnutí reklamace není opodstatněná. Je pravda, že obuv musíte řádně ošetřovat, ovšem daný sprej si můžete koupit u jiného prodejce.

Užitečné tipy pro nákupy mimo obchodní prostory a na dálku

•Nedejte na to, co tvrdí prodejci, a vždy si pečlivě přečtěte smlouvu (i tehdy, pokud vám bude naznačeno, že tím zdržujete). Pokud nakupujete přes internet, věnujte pozornost všeobecným obchodním podmínkám, často označovaným VOP.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Právní minirádce pro život.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.