Předmluva

meritum Daň z příjmů 2021 obsahuje z hlediska praktického využití srozumitelný výklad problematiky daní z příjmů a je koncipováno jako každodenní pomůcka pro všechny, kteří se chtějí v této oblasti orientovat. Publikace je rozdělena do čtyř částí:

- daň z příjmů fyzických osob,

- daň z příjmů právnických osob,

- daňové výdaje,

- majetek a zásoby.

Pro lepší orientaci slouží vykřičník umístěný vedle textu, který upozorňuje na významné novinky roku 2021. Pro případné vyhledání právní úpravy vysvětlovaného problému jsou v textech uváděny na okraji stran, příp. v závorkách v textu, konkrétní odkazy.

Výklad je doplněn o přílohy – tiskopisy týkající se daně z příjmů s konkrétními příklady vyplnění formulářů, přehled cestovních náhrad, tabulka zahraničního stravného – a je zpracován ve znění právních předpisů k 1. 4. 2021.

Výhodou meritum je přehledná a praktická struktura textů, které odpovídá i grafické odlišení jeho jednotlivých částí.

Stejně jako v minulém roce i v tomto roce meritum vychází za zvláštních okolností pandemie COVID-19, kdy jsou častěji přijímána mj. daňová opatření. Proto nelze vyloučit ještě později během roku 2021 další změny týkající se tohoto zdaňovacího období.

Věříme, že oceníte přehlednost a srozumitelnost výkladu a že vám meritum Daň z příjmů 2021 poskytne řešení vašich každodenních problémů. Uvítáme jakékoli vaše podněty či připomínky k obsahu i formě výkladu.

Redakce meritum

Zkratky a užité právní předpisy

Zkratky užitých právních předpisů

zkratka

název předpisu

číslo předpisu

ATAD

směrnice Rady (EU) 2016/1164 ze dne 12. července 2016, kterou se stanoví pravidla proti praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, které mají přímý vliv na fungování vnitřního trhu

směrnice Rady (EU) 2016/1164

DŘ

daňový řád

zákon č. 280/2009 Sb.

OBZ

obchodní zákoník

zákon č. 513/1991 Sb. (zrušen k 31. 12. 2013)

OZ

občanský zákoník

zákon č. 89/2012 Sb.

PVZÚ

vyhláška, kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví

vyhláška č. 500/2002 Sb.

ZDDPN

zákon o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí

zákon č. 357/1992 Sb. (zrušen k 31. 12. 2013)

ZDP

zákon o daních z příjmů

zákon č. 586/1992 Sb.

ZDPH

zákon o dani z přidané hodnoty

zákon č. 235/2004 Sb.

ZO340

zákonné opatření Senátu o dani z nabytí nemovitých věcí

zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb.

ZOK

zákon o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

zákon č. 90/2012 Sb.

ZOM

zákon o oceňování majetku

zákon č. 151/1997 Sb.

ZoR

zákon o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů

zákon č. 593/1992 Sb.

ZP

zákoník práce

zákon č. 262/2006 Sb.

ZPSZ

zákon o pojistném na sociální zabezpečení

zákon č. 589/1992 Sb.

ZPVZP

zákon o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění

zákon č. 592/1992 Sb.

ZSD

zákon o spotřebních daních

zákon č. 353/2003 Sb.

ZSDP

zákon o správě daní a poplatků

zákon č. 337/1992 Sb. (zrušen k 31. 12. 2010)

ZÚ

zákon o účetnictví

zákon č. 563/1991 Sb.

ZVB

zákon o vlastnictví bytů

zákon č. 72/1994 Sb.

ZZ

zákon o zaměstnanosti

zákon č. 435/2004 Sb.

ŽZ

živnostenský zákon

zákon č. 455/1991 Sb.

Ostatní zkratky

zkratka

pojem

a. s.

akciová společnost

cit. z.

citovaného zákona

čj.

číslo jednací

čl.

článek

ČNB

Česká národní banka

DIČ

daňové identifikační číslo

DNM

dlouhodobý nehmotný majetek

DPH

daň z přidané hodnoty

EHS

Evropské hospodářské společenství

ES

Evropská společenství

EU

Evropská unie

FIFO

First In First Out

FRA

Forward Rate Agreement

FVE

Fotovoltaická elektrárna

GFŘ

Generální finanční ředitelství

IATA

International Air Transport Association

IČO

identifikační číslo

K

koeficient

k. s.

komanditní společnost

MF

Ministerstvo financí

MPSV

Ministerstvo práce a sociálních věcí

MÚS

mezinárodní účetní standard

NATO

North Atlantic Treaty Organization (Severoatlantický pakt)

NM

nehmotný majetek

OECD

Organisation for Economic Co-Operation and Development (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj)

p. a.

per annum – ročně

PHM

pohonné hmoty

přech.

přechodná

s. r. o.

společnost s ručením omezeným

Sb.

Sbírka zákonů

sp. zn.

spisová značka

SKP

standardní klasifikace produkce

SW

software

v. o. s.

veřejná obchodní společnost

vs.

versus

TZ

technické zhodnocení

Vzor citace: Meritum Daň z příjmů 2021. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2021, s. 580.

Odpovědná redaktorka Tereza Šímová

Autor

Ing. Jiří Vychopeň

Upozornění

Všechna práva vyhrazena. Žádná část tohoto díla nesmí být reprodukována nebo kopírována v jakékoliv formě bez předchozího souhlasu nakladatele. Dílo nebo jeho části nelze přetisknout ani jinak užít, včetně užití v elektronické podobě. Chráněno je textové uspořádání i grafická úprava a zapovídá se i jejich napodobování. Právo na ochranu před nekalou soutěží zůstává nedotčeno.

Wolters Kluwer ČR

U Nákladového nádraží 3265/10

130 00 Praha 3

tel.: 246 040 400

fax: 246 040 401

www.wolterskluwer.cz

e-mail: obchod@wolterskluwer.cz

© Wolters Kluwer ČR, 2020

ISBN: 978-80-7676-084-4 (brož.)

ISBN: 978-80-7676-085-1 (pdf)

ISBN: 978-80-7676-086-8 (mobi)

Vydání sedmnácté

Tisk: Sowa Sp. z o.o., ul. Raszyńska 13, 05-500 Piaseczno, Poland

Obsah této publikace naleznete také v ASPI.

E-kniha k dostání na www.wolterskluwer.cz/obchod

ČÁST I

Daň z příjmů fyzických osob

DÍL I

Obecné principy daně z příjmů fyzických osob

KAPITOLA 1

Předmět daně z příjmů fyzických osob, základní pojmy

1.1
Co je předmětem daně z příjmů fyzických osob

§ 3 odst. 1, 2 a 3 ZDP Předmětem daně z příjmů fyzických osob jsou:

- příjmy ze samostatné činnosti (§ 7 ZDP),

- příjmy ze závislé činnosti (§ 6 ZDP),

- příjmy z kapitálového majetku (§ 8 ZDP),

- příjmy z nájmu (§ 9 ZDP) a

- ostatní příjmy (§ 10 ZDP).

Uvedené druhy příjmů tvoří tzv. dílčí základy daně.

Pro účely daně z příjmů fyzických osob se příjmem rozumí příjem peněžní i nepeněžní dosažený i směnou.

POZNÁMKA

Podle důvodové zprávy k zákonnému opatření Senátu č. 344/2013 Sb. se za bezúplatné příjmy pro účely ZDP považují nejen příjmy nabyté z titulu dědění, odkazu a darování, ale i jiné příjmy nabyté bez poskytnutí protiplnění. Bezúplatný příjem má často podobu tzv. jiného majetkového prospěchu spočívajícího buď v tom, že se majetek poplatníka zvýší, nebo v tom, že se výše majetku poplatníka nezmění proto, že určité majetkové hodnoty poplatník ušetří (např. tím, že mu bude věřitelem prominut dluh, nebo za něj zaplatí dluh někdo jiný).

POZNÁMKA

Zákon o daních z příjmů nedefinuje okamžik vzniku příjmu ve vazbě na příjem elektronických peněz. To se týká zejména příjmů z prodeje zboží nebo služeb v rámci internetových obchodů, kdy úhrada za zboží nebo službu je provedena přes platební bránu instituce elektronických peněz. Podle společného stanoviska Komory daňových poradců ČR a GFŘ (viz zápis z Koordinačního výboru ze dne 15. 11. 2017, ID 513/15.11.17) dochází u poplatníka daně z příjmů fyzických osob ke vzniku zdanitelného příjmu z prodeje zboží či služeb v rámci internetového obchodu v případě, kdy je úhrada za zboží či služby provedena prostřednictvím platební brány, v okamžiku provedení této úhrady zákazníkem.

Zatímco vyčíslení peněžního příjmu je dáno hodnotou přijatých nebo získaných finančních prostředků, v případě nepeněžního příjmu je třeba určit jeho ocenění (finanční hodnotu). K ocenění nepeněžních příjmů se ve většině případů použije zvláštní právní předpis upravující oceňování majetku – ZOM.

V některých případech ale ZDP stanoví jiný způsob ocenění nepeněžních příjmů, např.:

- spočívá-li příjem v jiném majetkovém prospěchu, jehož obsahem je opakující se nebo trvající plnění na dobu neurčitou, dobu života člověka nebo dobu delší než pět let, ocenění se provede jako pětinásobek hodnoty ročního plnění [§ 3 odst. 3 písm. b) ZDP],

POZNÁMKA

Majetkový prospěch vzniká na základě právního jednání, kterým fyzická osoba získá majetkovou výhodu tak, že se její majetek zvýší, anebo zůstane stejný, protože ušetří (např. tím, že nemusí zaplatit dluh).

- ocenění podle účetních předpisů (ZÚ),

- ocenění u nepeněžitého příjmu zaměstnance při bezplatném poskytnutí motorového vozidla k používání pro služební i soukromé účely (§ 6 odst. 6 ZDP),

- stanovení příjmů získaných směnou (§ 23 odst. 6 ZDP),

- ocenění nepeněžního příjmu vlastníka (pronajímatele) při ukončení nájmu v případě, kdy na najatém majetku byly se souhlasem vlastníka (pronajímatele) nájemcem vynaloženy nad rámec nájemného výdaje (náklady) na dokončené technické zhodnocení, které nebudou nájemci hrazeny [§ 23 odst. 6 písm. a) ZDP],

- ocenění bezúplatných příjmů u veřejně prospěšných poplatníků [§ 23 odst. 6 písm. b) ZDP].

V některých případech je k ocenění nepeněžního příjmu vyžadován znalecký posudek [např. v § 23 odst. 6 písm. a) ZDP].

I když je příjem předmětem daně z příjmů, nemusí vždy nutně dojít k jeho zdanění. Některé příjmy fyzických osob jsou totiž od daně z příjmů osvobozeny.

1.2
Co není předmětem daně z příjmů fyzických osob

§ 3 odst. 4 ZDP Výčet příjmů, které nejsou předmětem daně z příjmů fyzických osob, je obecně uveden v § 3 odst. 4 ZDP.

Předmětem daně nejsou například:

- příjmy získané převodem majetku mezi osobami blízkými (§ 22 OZ) v souvislosti s předčasným ukončením provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele (je označováno také jako převod rodinných farem) za podmínky, že bude nástupce v činnosti zemědělského podnikatele pokračovat alespoň do konce třetího zdaňovacího období následujícího po ukončení provozování činnosti zemědělského podnikatele převádějícího tento majetek,

POZNÁMKA

Při nesplnění uvedené podmínky jsou tyto příjmy předmětem daně ve zdaňovacím období, kdy k převodu tohoto majetku došlo, a pokud poplatník podá daňové přiznání nebo dodatečné daňové přiznání a zaplatí daň nejpozději do dne, kdy je povinen podat daňové přiznání k dani za zdaňovací období, ve kterém uvedenou podmínku nesplnil, má se za to, že není v prodlení.

- úvěry a zápůjčky s výjimkou:

- příjmu, který věřitel nabyl z vrácené zápůjčky nebo úvěru úplatným postoupením pohledávky vzniklé na základě této zápůjčky nebo úvěru, a to ve výši rovnající se rozdílu mezi příjmem plynoucím z vrácení zápůjčky nebo úvěru a cenou, za kterou byla pohledávka postoupena,

- příjmu plynoucího poplatníkovi, který vede daňovou evidenci (§ 7b ZDP), z eskontního úvěru ze směnky, kterou je hrazena pohledávka,

POZNÁMKA

Podstata eskontního úvěru je ta, že dodavatel místo úhrady pohledávky vystaví odběrateli směnku, na jejímž základě banka odběrateli poskytne úvěr. Přijatý úvěr je chápán u osoby vedoucí daňovou evidenci jako úhrada (částečná úhrada) dané pohledávky čili jako příjem podléhající dani.

- příjmy z rozšíření nebo vypořádání společného jmění manželů,

POZNÁMKA

Právní úprava společného jmění manželů je obsažena v části OZ věnované manželskému majetkovému právu.

Společné jmění manželů je tvořeno tím, co manželům náleží, má majetkovou hodnotu a není vyloučeno z právních poměrů. Společné jmění může podléhat:

- zákonnému režimu (kdy OZ specifikuje, co je a co není jeho součástí),

- smluvenému režimu (dohodnutému snoubenci nebo manželi formou veřejné listiny) anebo

- režimu založenému na rozhodnutí soudu (soud může na návrh některého z manželů společné jmění zúžit či rozšířit).

- příjmy plynoucí z vypořádání spoluvlastnictví rozdělením věci podle velikosti spoluvlastnických podílů,

- příjmy tzv. au-pair za výpomoc s domácími pracemi, jde-li o příjem k uspokojování základních sociálních, kulturních nebo vzdělávacích potřeb (osvobození lze vztáhnout jak na tuzemského rezidenta vypomáhajícího s domácími pracemi v zahraničí, tak na nerezidenta, který naopak vypomáhá s těmito pracemi v tuzemsku),

- částky uhrazené zdravotní pojišťovnou, o které byl překročen limit regulačních poplatků a doplatků na léčiva nebo potraviny podle zvláštních právních předpisů upravujících limity regulačních poplatků a doplatků na léčiva nebo potraviny.

POZNÁMKA

V současné době je v § 16b zákona č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění, stanoven roční limit doplatků na léčiva nebo potraviny pro zvláštní lékařské účely ve výši 5 000 Kč ročně (ale např. u dětí mladších 18 let a u pojištěnců starších 65 let je tento limit stanoven ve výši 1 000 Kč, u pojištěnců starších 70 let je tento limit stanoven ve výši 500 Kč). Částku uhrazenou nad stanovený limit je zdravotní pojišťovna povinna uhradit pojištěnci nebo jeho zákonnému nástupci.

Pro poplatníky s příjmy ze závislé činnosti budou příjmy vyloučené z předmětu daně z příjmů fyzických osob rozebrány v části I dílu 3 kapitole 3.1.

1.3
Osvobození od daně z příjmů fyzických osob (obecné principy)

§ 4, § 4a ZDP Zákon o daních z příjmů vyjmenovává obecné tituly pro osvobození příjmů od daně z příjmů fyzických osob, a to jak v případě úplatných příjmů (§ 4 ZDP), tak v případě příjmů bezúplatných. V některých případech je možné osvobození příjmů uplatnit u jednotlivých dílčích základů daně (pro závislou činnost v § 6 odst. 9 ZDP a pro ostatní příjmy v § 10 odst. 3 ZDP).

U některých příjmů je osvobození od daně z příjmů spojeno s určitou časovou lhůtou, po jejímž uplynutí je teprve příjem osvobozen od daně.

POZNÁMKA

§ 33 DŘ Podle pravidel pro počítání času upravených v § 33 DŘ obecně platí, že lhůta začíná běžet dnem následujícím po dni, kdy došlo ke skutečnosti určující počátek lhůty, a dále platí, že:

- lhůta stanovená podle týdnů, měsíců nebo let končí uplynutím toho dne, který se svým jménem nebo číselným označením shoduje se dnem, kdy započal běh lhůty, a není-li takový den v měsíci, končí lhůta posledním dnem měsíce,

- připadne-li poslední den lhůty stanovené podle týdnů, měsíců nebo let na sobotu, neděli nebo svátek, je posledním dnem lhůty nejblíže následující pracovní den.

POZNÁMKA

§ 605 až 608 OZ Při posuzování lhůt pro účely osvobození příjmů od daně je třeba respektovat i soukromoprávní úpravu počítání času podle občanského zákoníku (§ 605 až 608 OZ). V § 605 odst. 2 OZ je stanoveno, že konec lhůty nebo doby určené podle týdnů, měsíců nebo let připadá na den, který se pojmenováním nebo číslem shoduje se dnem, na který připadá skutečnost, od níž se lhůta nebo doba počítá; není-li takový den v posledním měsíci, připadne konec lhůty nebo doby na poslední den měsíce.

PŘÍKLAD

K osvobození příjmů při prodeji nemovité věci, pokud v ní prodávající neměl po stanovenou dobu před prodejem bydliště [§ 4 odst. 1 písm. a) ZDP], se váže test pěti let od nabytí vlastnictví [§ 4 odst. 1 písm. b) ZDP]. Pokud poplatník vlastnil nemovitou věc např. od 1. 7. 2016, běh pětileté lhůty podle občanského práva skončí dne 1. 7. 2021.

Má-li se správně odvodit doba vlastnictví, je třeba přesně určit, kdy došlo k nabytí a pozbytí věci.

Podle § 1099 OZ se vlastnické právo k věci určené jednotlivě převádí už samotnou smlouvou k okamžiku její účinnosti, ledaže je jinak ujednáno nebo stanoveno zákonem.

V případě převodu vlastnického práva k nemovité věci zapsané v katastru nemovitostí se podle § 1105 OZ nabývá věc do vlastnictví zápisem do katastru nemovitostí.

OZ upravuje i další, méně časté způsoby nabývání vlastnictví, např. vydržení (§ 1089 až 1098 OZ), nabytí vlastnického práva od neoprávněného (§ 1109 až 1113 OZ) a nabytí vlastnického práva rozhodnutím orgánu veřejné moci (§ 1114 OZ).

POZNÁMKA

V pokynu GFŘ D-22 je k § 4 odst. 1 ZDP v bodu 4 uvedeno, co se v různých případech rozumí dnem „nabytí“, a v bodu 5 je k tomu uvedeno, že den prodeje (převodu nebo přechodu) se posuzuje obdobně.

1.4
Poplatník a plátce daně z příjmů fyzických osob

§ 2 odst. 1 ZDP Poplatníky daně z příjmů fyzických osob jsou fyzické osoby. Tito poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, nebo daňovými nerezidenty.

§ 2 odst. 2 ZDP Daňovými rezidenty České republiky jsou ti poplatníci daně z příjmů fyzických osob, kteří mají na území České republiky bydliště nebo se zde obvykle zdržují. Tito poplatníci mají daňovou povinnost v České republice neomezenou, tj. vztahuje se:

- jak na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky,

- tak i na příjmy plynoucí ze zdrojů v zahraničí.

§ 2 odst. 4 ZDP Bydlištěm na území České republiky se pro účely ZDP rozumí místo, kde má poplatník stálý byt za okolností, z nichž lze usuzovat na jeho úmysl trvale se v tomto bytě zdržovat. Nejde tedy o trvalé bydliště zapsané v občanském průkazu, i když ve většině případů je to jedno a to samé.

POZNÁMKA

Podle pokynu GFŘ D-22 se stálým bytem rozumí vlastní nebo najatý byt, který je poplatníkovi kdykoliv k dispozici podle jeho potřeby. Úmysl poplatníka zdržovat se trvale ve stálém bytě se podle uvedeného pokynu posuzuje vzhledem k okolnostem jeho osobního a rodinného vztahu, tj. žije-li v něm rovněž např. s manželkou, dětmi, rodiči, či zda byt je poplatníkem využíván v návaznosti na jeho samostatnou činnost, zaměstnání nebo jiné ekonomické aktivity.

Poplatníky obvykle se zdržujícími na území České republiky se rozumějí fyzické osoby, které na území České republiky pobývají alespoň 183 dnů v příslušném kalendářním roce, a to souvisle nebo v několika obdobích, přičemž do doby 183 dnů se započítává každý započatý den pobytu.

§ 2 odst. 3 ZDP Daňovými nerezidenty jsou ti poplatníci daně z příjmů fyzických osob, kteří nemají v České republice bydliště a ani se zde obvykle nezdržují, anebo o nichž to stanoví mezinárodní smlouvy.

Tito poplatníci mají daňovou povinnost, která se vztahuje jen na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky (§ 22 ZDP).

Poplatníci, kteří se na území České republiky zdržují za účelem studia nebo léčení, jsou daňovými nerezidenty a mají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, i v případě, že se na území České republiky obvykle zdržují.

POZNÁMKA

Otázku rezidentství mohou odlišně od zmíněných ustanovení ZDP upravovat smlouvy o zamezení dvojímu zdanění mezi Českou republikou a jinými státy, jejichž znění má vždy přednost před zněním tuzemských zákonů.

POZNÁMKA

V pokynu GFŘ D-22 je uvedeno, že dojde-li u poplatníka daně z příjmů fyzických osob ke změně v rozsahu povinností vůči České republice podle § 2 odst. 2 nebo odst. 3 ZDP v průběhu zdaňovacího období v důsledku změny bydliště, posuzuje se jeho status podle uvedených ustanovení za příslušné části roku samostatně. V případě vzniku neomezené daňové povinnosti v České republice podle § 2 odst. 2 ZDP v důsledku skutečnosti, že se zde poplatník obvykle zdržuje, se tento status uplatní pro celé zdaňovací období.

§ 38c odst. 1 ZDP Zatímco poplatník je osoba, jejíž příjmy, majetek nebo úkony jsou přímo podrobeny dani, plátcem daně z příjmů fyzických osob se rozumí osoba, která je v návaznosti na příslušná ustanovení ZDP povinna odvést správci daně daň nebo zálohu na daň, které jsou vybrány od poplatníků nebo poplatníkům sraženy.

V případě daně z příjmů je jako plátce daně označován zaměstnavatel u příjmů ze závislé činnosti (§ 6 ZDP), u příjmů zdaněných srážkovou daní (§ 36 ZDP) je plátcem daně subjekt vyplácející daný příjem. Plátcem daně je rovněž osoba, která odvádí úhradu na zajištění daně.

POZNÁMKA

Platí, že:

- poplatník daně není v určitých případech plátcem daně z příjmů fyzických osob (např. pro zaměstnance je plátcem jejich zaměstnavatel),

- plátce daně z příjmů fyzických osob nemusí být nutně vždy jen fyzická osoba (např. v situaci, kdy jde o zaměstnavatele – právnickou osobu).

1.5
Některé další pojmy

§ 4 odst. 4 ZDP Důležitým pojmem pro daň z příjmů fyzických osob je obchodní majetek. Zákon jím v případě poplatníka daně z příjmů fyzických osob označuje část jeho vlastního majetku,

- o které bylo nebo je účtováno anebo

- která je nebo byla uvedena v daňové evidenci (tím se rozumí daňová evidence podle § 7b ZDP).

Obchodním majetkem fyzické osoby není takový majetek, o kterém je účtováno nebo který je součástí evidence podle § 9 odst. 6 ZDP, tedy majetek používaný k dosažení příjmů z nájmu zdaňovaných v rámci § 9 ZDP.

Dnem vyřazení majetku z obchodního majetku poplatníka se rozumí den, kdy fyzická osoba o tomto majetku naposledy účtovala (v souladu s ustanoveními ZÚ) nebo jej naposledy uváděla v daňové evidenci.

PŘÍKLAD

Poplatník s příjmy ze samostatné činnosti podle § 7 ZDP si v roce 2018 pořídil nový osobní automobil a od 1. 3. 2018 jej vede v daňové evidenci na příslušné inventární kartě. Od uvedeného data je tedy automobil zahrnut do obchodního majetku poplatníka. V měsíci červnu 2021 se poplatník rozhodne tento automobil vyřadit ze svého obchodního majetku. Za tím účelem ukončí dne 30. 6. 2021 vedení automobilu v daňové evidenci, a to záznamem na příslušné inventární kartě o převedení automobilu do osobního užívání. Od 1. 7. 2021 již automobil nebude zahrnut v obchodním majetku poplatníka. Pokud po tomto datu podnikatel použije automobil vyřazený z obchodního majetku pro činnost, ze které mu plyne příjem ze samostatné činnosti, bude si moci jako daňový výdaj uplatnit pouze náhradu výdajů za spotřebované pohonné hmoty a zaplacenou částku silniční daně.

Zákon o daních z příjmů obsahuje vymezení některých dalších důležitých pojmů formou obecných společných definic (§ 21b až 21i ZDP). Pro účely zdanění fyzických osob jsou důležité zejména:

- § 21e odst. 3 ZDP vymezení pojmu manžel (manželka), kterým je pro účely daní z příjmů chápán také partner podle zákona č. 115/2006 Sb., upravujícího registrované partnerství; to má dopad do všech ustanovení, která řeší nějaké speciální postupy v návaznosti na manžela (manželku), např. u spolupráce manželů (§ 13 ZDP) anebo u slevy na manžela (§ 35ba ZDP),

POZNÁMKA

I přes uvedenou definici pojmu „manžel“ nelze říci, že by registrované partnerství mělo pro účely zdanění ve všech případech stejné postavení jako manželství. Některá ustanovení ZDP mají speciální úpravu pro případy společného jmění manželů. To je definováno v části OZ vymezující manželské majetkové právo (§ 708 OZ) a charakteristickým rysem je to, že může vzniknout jen mezi manžely. Speciální úpravy ZDP u jednotlivých dílčích základů daně stanoví, jak se zdaňují příjmy z majetku, který je ve společném jmění manželů.

- § 21e odst. 4 ZDP vymezení pojmu společně hospodařící domácnost, kterou se pro účely daní z příjmů rozumí společenství fyzických osob, které spolu trvale žijí a společně uhrazují náklady na své potřeby,

- § 21b odst. 4 ZDP úprava, podle níž se ustanovení zákona o daních z příjmů hovořící o jednotce a o nemovité věci použijí obdobně i na jednotku, která je vymezena podle zákona o vlastnictví bytů, spolu se s ní spojeným podílem na společných částech domu, a pokud je s ní spojeno vlastnictví k pozemku, tak i spolu s podílem na tomto pozemku,

Pro účely daně z příjmů fyzických osob je také důležitým pojmem jednotka, která neobsahuje nebytový prostor jiný než garáž, komoru nebo sklep. Jednotka vymezená od roku 2014 novým občanským zákoníkem totiž obecně může obsahovat více bytových a nebytových prostor, ale zákonodárce chce pro účely zdanění fyzických osob poskytnout jisté úlevy jen takovým, které neobsahují „klasický nebytový prostor“. V úpravě platné od roku 2015 již není problémem, pokud je součástí jednotky garáž, komora či sklep, i když by byly vymezeny jako nebytový prostor.

!

- § 21g odst. 1 ZDP úprava, podle níž se pro účely daní z příjmů minimální mzdou rozumí měsíční sazba minimální mzdy podle právních předpisů upravujících výši minimální mzdy účinná k prvnímu dni příslušného zdaňovacího období a neupravená s ohledem na odpracovanou dobu a další okolnosti, a

POZNÁMKA

Výši minimální mzdy upravuje nařízení vlády č. 567/2006 Sb., o minimální mzdě, o nejnižších úrovních zaručené mzdy, o vymezení ztíženého pracovního prostředí a o výši příplatku ke mzdě za práci ve ztíženém pracovním prostředí, které je průběžně novelizováno.

Podle uvedeného nařízení vlády, ve znění nařízení vlády č. 487/2020 Sb., platí od 1. 1. 2021 měsíční sazba minimální mzdy pro stanovenou týdenní pracovní dobu 40 hodin ve výši 15 200 Kč.

!

- § 21g odst. 2 ZDP úprava, podle níž se pro účely daní z příjmů průměrnou mzdou rozumí průměrná mzda stanovená podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení.

POZNÁMKA

Podle § 23a odst. 4 ZPSZ se pro účely tohoto zákona považuje za průměrnou mzdu částka, která se vypočte jako součin všeobecného vyměřovacího základu za kalendářní rok, který o dva roky předchází kalendářnímu roku, pro který se průměrná mzda zjišťuje, a přepočítacího koeficientu pro úpravu tohoto všeobecného vyměřovacího základu; vypočtená částka se zaokrouhluje na celé koruny nahoru.

Pro rok 2021 je průměrná mzda vypočtena z údajů uvedených v § 1 nařízení vlády č. 381/2020 Sb., podle kterého výše všeobecného vyměřovacího základu za rok 2019 činí 34 766 Kč a výše přepočítacího koeficientu pro úpravu tohoto všeobecného vyměřovacího základu činí 1,0194. Průměrná mzda pro rok 2021 činí 35 441 Kč (34 766 x 1,0194).

KAPITOLA 2

Příjmy osvobozené od daně z příjmů fyzických osob

2.1
Osvobození úplatných příjmů

2.1.1
Osvobození příjmů z prodeje nemovitých věcí

K nejvíce uplatňovaným titulům pro osvobození od daně z příjmů fyzických osob patří osvobození u úplatného převodu (tj. prodeje) nemovitých věcí. Základní rozdělení odděluje případy, kdy měl prodávající v prodávané nemovité věci bydliště nejméně po dobu dvou let.

§ 4 odst. 1 písm. a) ZDP Osvobození příjmů z prodeje rodinného domu a souvisejícího pozemku, nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, včetně souvisejícího pozemku, lze uplatnit, pokud v něm prodávající měl bydliště:

- nejméně po dobu dvou let bezprostředně před prodejem anebo

- kratší dobu (může se jednat i o jediný den!), pokud použije prodejem získané prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby podle § 4b ZDP.

!

Od 1. 1. 2021 je v § 4b ZDP nově vymezeno, co se pro účely tohoto zákona rozumí bytovou potřebou (do 31. 12. 2020 bylo vymezení bytových potřeb pro účely daně z příjmů fyzických osob obsaženo v § 15 odst. 3 ZDP), a jsou zde stanoveny podmínky, které musí být splněny pro uplatnění osvobození od daně v případě příjmů, u kterých je osvobození od daně podmíněno vynaložením prostředků získaných z těchto příjmů na obstarání vlastní bytové potřeby.

V § 4b odst. 2 ZDP je stanoveno, že osvobození příjmu, které je podmíněné vynaložením z tohoto příjmu získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby, se použije, oznámí-li poplatník správci daně získání těchto prostředků do konce lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém jejich získání došlo.

Podle § 4b odst. 3 ZDP je podmínka pro osvobození příjmu spočívající v použití získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby splněna, pokud poplatník daně z příjmů fyzických osob, který učinil oznámení podle odstavce 2,

1. použije tyto prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby do konce zdaňovacího období bezprostředně následujícího po zdaňovacím období, ve kterém poplatník tyto prostředky získal, nebo

2. použil částku odpovídající získaným prostředkům na obstarání vlastní bytové potřeby před jejich získáním, nejdříve však ve zdaňovacím období bezprostředně předcházejícím zdaňovacímu období, ve kterém poplatník tyto prostředky získal.

Podle § 4b odst. 4 ZDP se v případě nesplnění podmínky pro osvobození příjmu spočívající v použití získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby stane tento příjem příjmem podle § 10 ZDP ve zdaňovacím období bezprostředně následujícím po zdaňovacím období, ve kterém poplatník prostředky získal.

Pro osvobození příjmu plynoucího manželům z jejich společného jmění postačí, aby podmínky pro jeho osvobození splnil jen jeden z manželů, pokud majetek, kterého se osvobození týká, není nebo nebyl zařazen do obchodního majetku jednoho z manželů.

PŘÍKLAD

V roce 2018 si manželé koupili do společného jmění manželů byt. Od nabytí bytu ale v něm má bydliště pouze manželka, manžel má bydliště v místě svého podnikání. V roce 2021 manželé byt prodají. Jelikož manželka splňuje podmínku bydliště v bytě nejméně dva roky bezprostředně před prodejem a byt nikdy nebyl u žádného z manželů zahrnut do obchodního majetku, bude příjem z prodeje bytu osvobozen od daně podle ustanovení § 4 odst. 1 písm. a) ZDP.

Jestliže poplatník použije prostředky získané prodejem rodinného domu nebo bytu na obstarání vlastní bytové potřeby jen zčásti, je od daně z příjmů osvobozena jen ta část příjmu z prodeje, která byla použita na obstarání vlastní bytové potřeby poplatníka.

PŘÍKLAD

V měsíci listopadu 2020 si poplatník koupil byt v Brně a začal v něm bydlet. V měsíci březnu 2021 ale byt prodal za 4 000 000 Kč a z těchto peněz použije do konce tohoto roku částku 3 500 000 Kč na koupi rodinného domu v Olomouci, kde bude mít nové bydliště; za zbývajících 500 000 Kč si koupí nové auto. Z příjmu z prodeje bytu bude osvobozena od daně podle ustanovení § 4 odst. 1 písm. a) ZDP jen částka 3 500 000 Kč, kterou poplatník použil na uspokojení své bytové potřeby, a zbývající částku 500 000 Kč poplatník uvede v přiznání k dani z příjmů fyzických osob za rok 2021 jako příjem z úplatného převodu nemovité věci podle § 10 odst. 1 písm. b) bodu 1. ZDP.

Osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. a) ZDP se nevztahuje na příjem:

1. z prodeje těchto nemovitých věcí, pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to do dvou let od jejich vyřazení z obchodního majetku,

2. z budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného v době do dvou let od nabytí vlastnického práva k těmto nemovitým věcem,

3. z budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného v době do dvou let od jejich vyřazení z obchodního majetku, i když kupní smlouva bude uzavřena až po dvou letech od nabytí nebo po dvou letech od vyřazení z obchodního majetku.

PŘÍKLAD

Poplatník má od roku 2015 bydliště v bytě, který v uvedeném roce zdědil po rodičích. Od roku 2018 poplatník užívá část bytu pro své podnikání, ale nevložil byt do obchodního majetku (tj. nevede jej v daňové evidenci pro účely daně z příjmů). V roce 2021 poplatník byt prodá. Příjem z prodeje bytu bude osvobozen od daně podle § 4 odst. 1 písm. a) ZDP.

!

§ 4 odst. 1 písm. b) ZDP Osvobození příjmu z prodeje nemovitých věcí nebo z vypořádání spoluvlastnictví k nemovitým věcem v případech, na které se nevztahuje osvobození podle písmene a), lze s účinností od 1. 1. 2021 uplatnit za těchto podmínek:

- přesáhne-li doba mezi nabytím vlastnického práva k těmto nemovitým věcem a jejich prodejem nebo vypořádáním spoluvlastnictví k nim dobu 10 let (do 31. 12. 2020 byla stanovena kratší doba, a to 5 let),

- nepřesáhne-li doba mezi nabytím vlastnického práva k těmto nemovitým věcem a jejich prodejem nebo vypořádáním spoluvlastnictví k nim dobu 10 let a použije-li poplatník získané prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby podle § 4b ZDP.

I toto ustanovení [§ 4 odst. 1 písm. b) ZDP] má výjimky, a to jak ve prospěch, tak v neprospěch fyzické osoby – poplatníka daně z příjmů. Výjimkou ve prospěch poplatníka jsou případy, kdy jde o prodej nemovité věci nabyté děděním od zůstavitele, který byl příbuzným v řadě přímé nebo manželem (manželkou), nebo o vypořádání spoluvlastnictví k nemovitým věcem nabytým děděním od takového zůstavitele – zde se zkracuje doba 10 let o dobu, po kterou byla nemovitá věc prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele.

Podle ustanovení § 4 odst. 1 písm. b) ZDP se postupuje také při prodeji rodinného domu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, nejsou-li splněny podmínky pro vznik nároku na osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. a) ZDP, např. v případě prodeje bytu, ve kterém poplatník neměl bezprostředně před jeho prodejem bydliště.

PŘÍKLAD

Poplatník si v roce 2021 koupil byt, ve kterém ale nebydlí. V bytě má bydliště kamarád poplatníka, kterému slíbil prodat byt v roce 2032. Jelikož v takovém případě k prodeji bytu dojde po uplynutí více než 10 let od jeho nabytí, bude příjem z prodeje bytu osvobozen od daně podle ustanovení § 4 odst. 1 písm. b) ZDP.

Pokud poplatník prodá kamarádovi byt před uplynutím uvedené doby (např. již v roce 2022), bude příjem z prodeje bytu osvobozen od daně podle ustanovení § 4 odst. 1 písm. b) ZDP pouze v případě, že poplatník použije získané prostředky z prodeje bytu na obstarání vlastní bytové potřeby.

Osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. b) ZDP se nevztahuje na příjmy:

1. z prodeje těchto nemovitých věcí, pokud jsou nebo v období 10 let před prodejem byly zahrnuty do obchodního majetku, nebo z vypořádání spoluvlastnictví k takovým nemovitým věcem,

2. z budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného v době do 10 let:

1. od nabytí nebo

2. od jejich vyřazení z obchodního majetku (§ 4 odst. 4 ZDP),
i když kupní smlouva bude uzavřena až po 10 letech od nabytí nebo po 10 letech od vyřazení z obchodního majetku,

3. z prodeje práva stavby, není-li zřízena stavba vyhovující právu stavby nebo vypořádání spoluvlastnictví k právu stavby.

POZNÁMKA

Občanský zákoník řeší od roku 2014 prostřednictvím institutu práva stavby (§ 1240 a násl. OZ) věcné právo jiné osoby než vlastníka pozemku mít na povrchu nebo pod povrchem pozemku stavbu. Právo stavby lze udělit na omezenou dobu maximálně 99 let. Jelikož je právo stavby vždy považováno za věc nemovitou (i když stavba nemusí být ještě realizována) a je také převoditelné, řeší se osvobození jen v situaci, kdy je již stavba odpovídající právu stavby zřízena.

V pokynu GFŘ D-22 je k ustanovení § 4 odst. 1 písm. b) ZDP uvedeno, že pro osvobození příjmů z prodeje nemovitých věcí podle tohoto ustanovení, pokud příjem již není osvobozen podle § 4 odst. 1 písm. a) ZDP, je v případě pozemku se stavbou, jež je podle občanského zákoníku jeho součástí, rozhodující den nabytí pozemku, nikoliv stavby na pozemku. Podle uvedeného pokynu se u nemovitých věcí dnem nabytí rozumí zejména den zápisu vlastnického práva poplatníka do veřejného seznamu.

POZNÁMKA

V § 1105 OZ je stanoveno, že převádí-li se vlastnické právo k nemovité věci zapsané ve veřejném seznamu (tímto veřejným seznamem se rozumí katastr nemovitostí), nabývá se věc do vlastnictví zápisem do takového seznamu (podle § 10 katastrálního zákona platí, že právní účinky zápisu nastávají k okamžiku, kdy návrh na zápis došel příslušnému katastrálnímu úřadu). To znamená, že k nabytí vlastnického práva k nemovité věci dochází od okamžiku doručení návrhu na vklad katastrálnímu úřadu.

§ 4 odst. 2 ZDP Jak v případě osvobození podle § 4 odst. 1 písm. a), tak podle písm. b) ZDP platí, že se doba nutná pro osvobození nepřerušuje, pokud v době mezi nabytím a prodejem došlo:

- k vypořádání mezi spoluvlastníky nemovité věci rozdělením podle velikosti jejich podílů nebo

- k tomu, že v domě vznikly jednotky, nebo

- k vypořádání společného jmění manželů (§ 735 OZ) anebo

- k rozdělení pozemku.

Příjem z prodeje nemovité věci nezahrnuté v obchodním majetku poplatníka, na který se nevztahuje osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. a) nebo b) ZDP, se zdaní v rámci ostatních příjmů [§ 10 odst. 1 písm. b) ZDP].

UPOZORNĚNÍ

! Podle bodu 2 přechodných ustanovení v čl. IV zákona č. 386/2020 Sb. se na příjem z pozbytí nemovité věci, k jejímuž nabytí došlo před 1. 1. 2021, použije osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. b) ZDP, ve znění účinném před 1. 1. 2021. Znamená to, že na příjem z prodeje nemovité věci nebo příjem z vypořádání spoluvlastnictví k nemovité věci neosvobozený podle § 4 odst. 1 písm. a) ZDP plynoucí od 1. 1. 2021, pokud k nabytí nemovité věci došlo před tímto dnem, se použije § 4 odst. 1 písm. b) ZDP, ve znění účinném před 1. 1. 2021, tj. pro osvobození od daně se uplatní časový test v délce pěti, nikoliv 10 let.

PŘÍKLAD

Chatu (kde nikdo z rodiny trvale nebydlí) pořídil dědeček v roce 2014. Po jeho smrti v roce 2020 zdědil chatu vnuk a ten chatu v roce 2021 prodal. Vzhledem k dědění v řadě přímé je příjem vnuka z prodeje chaty osvobozen od daně podle § 4 odst. 1 písm. b) ZDP, neboť do časového testu pěti let se započítá doba od roku 2014.

2.1.2
Osvobození příjmů z prodeje movitých věcí

§ 4 odst. 1
písm. c) ZDP Od daně z příjmů fyzických osob jsou obecně osvobozeny veškeré příjmy z prodeje movitých věcí, s výjimkou:

- cenných papírů (podrobněji viz dále),

- příjmů z prodeje motorových vozidel, letadel a lodí, u kterých je nutnou podmínkou pro osvobození vlastnictví více než jeden rok, a

- movité věci, která je nebo v období pěti let před prodejem byla zahrnuta do obchodního majetku.

POZNÁMKA

K vyřazení z obchodního majetku dochází tím dnem, kdy poplatník o tomto majetku naposledy účtoval (pokud vedl účetnictví), případně jej naposledy uváděl v daňové evidenci (pokud vedl daňovou evidenci).

2.1.3
Osvobození příjmů z úplatného převodu cenných papírů a podílů

Příjmy z úplatného převodu cenných papírů a příjmy z podílů připadající na podílový list při zrušení podílového fondu mohou být osvobozeny, pokud budou splněny podmínky v některé z dále uvedených situací závislých:

- na výši příjmů nebo

- na době držby.

§ 4 odst. 1
písm. w) ZDP Osvobození podle výše příjmů se váže jen na situaci, kdy úhrn těchto příjmů u poplatníka nepřesáhne ve zdaňovacím období částku 100 000 Kč. Převýší-li tyto příjmy 100 000 Kč, osvobození podle uvedeného ustanovení nelze aplikovat (ani u části z nich do 100 000 Kč), lze však ještě uvažovat o osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. x) ZDP, které je závislé na délce držby cenného papíru.

Osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. w) ZDP se nevztahuje na příjmy z kapitálového majetku a na příjmy z úplatného převodu cenných papírů nebo z podílů připadajících na podílové listy při zrušení podílového fondu, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to do tří let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; jedná-li se o kmenový list, činí doba pět let. Znamená to, že osvobození od daně podle § 4 odst. 1 písm. w) ZDP se aplikuje tak, že z celkového úhrnu příjmů z úplatného převodu všech cenných papírů se vyloučí příjmy z prodeje cenných papírů, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku poplatníka, a příjmy z prodeje cenných papírů, které se zdaňují jako příjmy z kapitálového majetku podle § 8 ZDP. Pokud po tomto vyloučení úhrn příjmů z úplatného převodu zbývajících cenných papírů nepřesáhne ve zdaňovacím období částku 100 000 Kč, jsou tyto příjmy osvobozeny od daně podle § 4 odst. 1 písm. w) ZDP.

§ 4 odst. 1
písm. x) ZDP Osvobození vázané na dobu držby lze uplatnit, přesáhne-li doba mezi nabytím a převodem cenného papíru při jeho prodeji dobu tří let.

Od zdaňovacího období roku 2018 se doba tří let zkracuje o dobu, po kterou byl tento cenný papír nebo podíl připadající na podílový list při zrušení podílového fondu ve vlastnictví zůstavitele, v případě, že jde o úplatný převod cenného papíru nebo podílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu nabytého děděním od zůstavitele, který byl příbuzným v řadě přímé nebo manželem.

PŘÍKLAD

V roce 2021 prodá poplatník daně z příjmů fyzických osob za 250 000 Kč cenné papíry, které získal v roce 2019 děděním po svém otci, který tyto cenné papíry vlastnil od roku 2013. Příjem z prodeje cenných papírů bude v tomto případě osvobozen od daně podle § 4 odst. 1 písm. x) ZDP.

PŘÍKLAD

V roce 2021 prodá poplatník daně z příjmů fyzických osob za 150 000 Kč cenné papíry, které zdědil v roce 2020 po své matce, která tyto cenné papíry vlastnila od roku 2019. Na příjem z prodeje cenných papírů se v tomto případě nebude vztahovat osvobození od daně a bude se jednat o zdanitelný příjem podle § 10 ZDP.

POZNÁMKA

V případě kmenového listu je možné osvobození uplatnit až po pěti letech držby.

Kmenovým listem může být vyjádřen pouze podíl v s. r. o. a pro osvobození takového podílu platí obecně pětiletá lhůta [viz § 4 odst. 1 písm. s) ZDP].

POZNÁMKA

Pro testování dodržení doby držby platí, že doba držby se nepřerušuje:

- při sloučení nebo splynutí podílových fondů nebo při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond,

- při výměně akcie emitentem za jinou akcii o celkové stejné jmenovité hodnotě a obdobně se postupuje i při výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, jsou-li splněny podmínky uvedené v § 23b nebo § 23c ZDP.

Zákon pro toto osvobození vázané na délku držby dále uvádí, kdy se doba držby nepřerušuje (např. při přeměnách), a obdobně jako v případě osvobození příjmů z nemovitých věcí i v tomto případě omezuje osvobození v situaci, kdy jde o majetek vložený do obchodního majetku (kdy se tříletá lhůta počítá až od ukončení samostatné činnosti).

§ 4 odst. 1 písm. s) ZDP Od daně z příjmů je osvobozen příjem z úplatného převodu podílu v obchodní korporaci s výjimkou příjmu z úplatného převodu cenného papíru, přesahuje-li doba mezi nabytím a převodem dobu pěti let. I v tomto případě zákon uvádí případy, kdy se pětiletá doba držby nepřerušuje (při přeměnách, v případě rozdělení podílů v souvislosti s úplatným převodem).

Převodem podílu v obchodní korporaci se rozumí i převod družstevního podílu na jiného člena bytového družstva či osobu, která se v souvislosti s tímto převodem stane členem téhož bytového družstva (vazba na ustanovení § 601 a § 736 ZOK).

PŘÍKLAD

V roce 2015 poplatník nabyl členské právo v bytovém družstvu, na jehož základě užíval družstevní byt ke svému bydlení. V roce 2021 si poplatník pořídil nový rodinný dům a právo užívání družstevního bytu převedl na jiného člena bytového družstva. Za tento převod poplatník obdržel 1 000 000 Kč. Jelikož k převodu členského práva došlo po uplynutí pěti let od jeho nabytí, je příjem z tohoto převodu osvobozen od daně podle ustanovení § 4 odst. 1 písm. s) ZDP.

Doba pěti let mezi nabytím a úplatným převodem podílu v obchodní korporaci se zkracuje o dobu, po kterou byl poplatník členem této obchodní korporace před přeměnou obchodní korporace, nebo o dobu, po kterou byl tento podíl prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele, v případě, že jde o úplatný převod podílu nabytého děděním od zůstavitele, který byl příbuzným v řadě přímé nebo manželem.

Osvobození od daně se nevztahuje na příjmy:

- z úplatného převodu podílu v obchodní korporaci, pokud byl pořízen z obchodního majetku poplatníka, a to do pěti let po ukončení jeho samostatné činnosti (§ 7 ZDP),

- z budoucího úplatného převodu podílu v obchodní korporaci v době do pěti let od nabytí (i když smlouva o převodu bude uzavřena až po pěti letech od nabytí),

- z budoucího úplatného převodu podílu v obchodní korporaci, pokud byl pořízen z poplatníkova obchodního majetku, pokud příjem z tohoto převodu plyne v době do pěti let od ukončení samostatné činnosti poplatníka, i když smlouva o převodu bude uzavřena až po pěti letech od nabytí nebo od ukončení této činnosti,

- z úplatného převodu podílu v obchodní korporaci ve výši odpovídající zvýšení podílu člena nepeněžním plněním ve prospěch vlastního kapitálu obchodní korporace, pokud k převodu došlo do pěti let od plnění nebo nabytí (od zdaňovacího období roku 2017 se toto omezení osvobození od daně vztahuje jen na ty případy, kdy ke zvýšení podílu došlo nepeněžním plněním, tj. např. vkladem movité nebo nemovité věci, zatímco dříve se toto omezení týkalo jakéhokoliv plnění ve prospěch vlastního kapitálu, tj. i peněžním vkladem), a

- nabytím podílu od jiného člena, pokud k převodu došlo do pěti let od plnění nebo nabytí podílu.

PŘÍKLAD

Pan Petr nabyl 40% podíl v obchodní společnosti PPP, s. r. o., v roce 2007. V roce 2019 odkoupil od svých společníků zbylý 60% podíl. V září 2021 celý svůj 100% podíl prodá za 1 000 000 Kč. Z tohoto příjmu však bude osvobozena jen částka 400 000 Kč, tj. poměrná část vztahující se k jeho prvotnímu 40% podílu. Pro 60% podíl, dokoupený v roce 2019, se už musí doba pět let testovat samostatně, tudíž příjem z prodeje tohoto podílu nebude osvobozen od daně.

§ 4 odst. 1
písm. zh) ZDP Příjem plynoucí z doplatku na dorovnání při přeměně obchodní společnosti nebo výměně podílů obchodní společnosti, na který vznikl společníkovi nárok v souladu se zákonem č. 125/2008 Sb., upravujícím přeměny obchodních korporací, je osvobozen, pokud akcie či podíly obchodní korporace, k nimž se doplatek na dorovnání vztahuje, splňovaly lhůtu pro osvobození uváděnou v předchozím (tj. tři roky u akcie a pět let pro podíl na obchodní korporaci).

Při zahrnutí do obchodního majetku se tato doba opět počítá až od ukončení samostatné činnosti.

2.1.4
Vybrané ostatní osvobozené úplatné příjmy

Z dalších ustanovení § 4 odst. 1 ZDP, osvobozujících od daně úplatné příjmy fyzické osoby, uvádíme jen ty, které se v praxi vyskytují častěji:

§ 4 odst. 1
písm. d) ZDP

1. Od daně se osvobozuje přijatá náhrada majetkové nebo nemajetkové újmy, plnění z pojištění majetku a plnění z pojištění odpovědnosti za škodu nebo plnění z cestovního pojištění s výjimkou:

- náhrad za ztrátu příjmu,

- náhrad za škodu způsobenou na majetku, který byl v době vzniku škody buď zahrnut do obchodního majetku, nebo sloužil k nájmu (posuzuje se v době vzniku škody),

- plnění z pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou v souvislosti se samostatnou činností a za škodu způsobenou poplatníkem v souvislosti s nájmem.

POZNÁMKA

Podle pokynu GFŘ D-22 se přijatou náhradou za ztrátu příjmu rozumějí zejména náhrady za ztrátu na výdělku a náhrady za zničené, poškozené či odcizené zásoby.

§ 4 odst. 1
písm. f) ZDP

1. Od daně se osvobozuje příjem v podobě ceny z veřejné soutěže, z reklamní soutěže nebo z reklamního slosování, ceny ze sportovní soutěže (nejedná-li se o podnikatelskou činnost), a to v hodnotě nepřevyšující 10 000 Kč, a ocenění v oblasti kultury podle jiných právních předpisů (např. zákon č. 218/2000 Sb. a související nařízení vlády č. 5/2003 Sb.).

Cena z veřejné soutěže a obdobná cena plynoucí ze zahraničí je osvobozena od daně, pokud byla v plné výši darována příjemcem na účely uvedené v § 15 odst. 1 ZDP.

POZNÁMKA

Podle pokynu GFŘ D-22 se veřejnou soutěží rozumí veřejná soutěž o nejvhodnější nabídku pořádaná podle § 1772 a násl. OZ a veřejný příslib podle § 2884 a násl. OZ.

Do konce roku 2019 se osvobození od daně vztahovalo také na veškeré ceny získané fyzickými osobami z účtenkové loterie pořádané podle § 35 zákona č. 112/2016 Sb., o evidenci tržeb.

Od 1. 1. 2020 platí nové znění § 4 odst. 1 písm. f) bodu 4. ZDP, podle kterého je od daně osvobozena cena z účtenkové loterie, jejíž hodnota nepřevyšuje 1 000 000 Kč.

POZNÁMKA

Pořádání účtenkové loterie podle zákona o evidenci tržeb bylo v roce 2020 ukončeno.

Pravidla účtenkové loterie nikdy neumožňovala získat cenu v hodnotě převyšující 1 000 000 Kč.

§ 4 odst. 1
písm. h) ZDP

1. Osvobozen od daně je i příjem získaný ve formě:

- dávky a služby z nemocenského pojištění, důchodového pojištění podle zákona upravujícího důchodové pojištění,

Jde-li však o příjem ve formě pravidelně vypláceného důchodu nebo penze, je od daně osvobozena z úhrnu takových příjmů nejvýše částka ve výši 36násobku minimální mzdy platné k 1. lednu příslušného kalendářního roku (tj. ve zdaňovacím období roku 2020 nejvýše 525 600 Kč, ve zdaňovacím období roku 2021 nejvýše 547 200 Kč). Do této částky se však nezahrnuje výše příplatku nebo příspěvku k důchodu podle zákona č. 357/2005 Sb. a nařízení vlády č. 622/2004 Sb. Důchod, na který se osvobození od daně nevztahuje, je zdaňován jako ostatní příjem [§ 10 odst. 1 písm. e) ZDP].

- peněžní pomoci obětem trestné činnosti podle zákona upravujícího poskytnutí peněžní pomoci obětem trestné činnosti,

- sociálního zabezpečení,

- plnění z uplatnění nástrojů státní politiky zaměstnanosti a veřejného zdravotního pojištění,

POZNÁMKA

Podle § 2 odst. 1 ZZ státní politika zaměstnanosti v České republice zahrnuje mimo jiné také uplatňování aktivní politiky zaměstnanosti, jejíž součástí jsou podle § 105 odst. 1 písm. d) ZZ i cílené programy k řešení zaměstnanosti podle § 120 ZZ (např. cílený program k podpoře zaměstnanosti nazvaný „Antivirus“, jehož podstatou je částečná kompenzace celkových mzdových nákladů v podobě náhrad mezd náležejících zaměstnancům za dobu překážek v práci vyvolaných karanténou, mimořádnými opatřeními, krizovými opatřeními souvisejícími se šířením nákazy COVID-19 jak v České republice, tak v zahraničí a doprovodnými hospodářskými problémy zaměstnavatelů).

- plnění z pojistné smlouvy o pojištění důchodu podle zákona upravujícího důchodové spoření,

- plnění ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu.

§ 4 odst.
1 písm. l) ZDP

1. Osvobozeny od daně jsou příjmy z plnění z pojištění osob, vč. některých plnění poskytovaných ve III. pilíři penzijní reformy. Jde o:

- osvobození penzí vyplácených z penzijního připojištění se státním příspěvkem, penze z doplňkového penzijního spoření, penze z penzijního pojištění a důchod z pojištění pro případ dožití s výplatou důchodu, a to z pojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití a z důchodového pojištění, u kterých období jejich pobírání není vymezeno anebo činí nejméně 10 let,

- osvobození invalidní penze z penzijního připojištění se státním příspěvkem na dobu určitou, invalidní penze na určenou dobu a jednorázové pojistné pro penzi podle zákona č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření,

- osvobození i jiných plnění z pojištění osob, s výjimkou jednorázových plnění, odkupného nebo odbytného a penze z penzijního pojištění a plnění z pojištění pro případ dožití, a to z pojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití, z důchodového pojištění a z doplňkového penzijního spoření, u kterých je vymezeno období jejich pobírání, a s výjimkou jiného příjmu z pojištění osob, který není pojistným plněním a nezakládá zánik pojistné smlouvy.

POZNÁMKA

Příjmy z plnění z pojištění osob, které by nebyly podle předchozího vymezení u fyzických osob osvobozeny, budou zdaňovaným příjmem z kapitálového majetku (viz část I, díl 4, kapitola 1.2) a budou zdaněny zvláštní sazbou daně.

§ 4 odst. 1
písm. r) a i) ZDP

1. Příjmem fyzické osoby osvobozeným od daně jsou rovněž:

- plnění z vyživovací povinnosti,

- dávka pro osobu se zdravotním postižením,

- sociální služby (zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách),

- dávka pomoci v hmotné nouzi (zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi),

- dávka státní sociální podpory (zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře),

- dávka pěstounské péče (s výjimkou odměny pěstouna),

- příspěvek z veřejných rozpočtů a

- státní dávka nebo příspěvek podle jiných právních předpisů.

Osvobozena od daně jsou i obdobná plnění poskytovaná ze zahraničí.

Osvobozen od daně je také příjem plynoucí z důvodu péče o blízkou nebo jinou osobu, která má nárok na příspěvek na péči podle zákona o sociálních službách (§ 11 zákona č. 108/2006 Sb.), a to do výše poskytovaného příspěvku, je-li tato péče vykonávána fyzickou osobou, u níž se nevyžaduje registrace podle zákona o sociálních službách. Jde-li však o péči o jinou osobu než osobu blízkou, je od daně měsíčně osvobozena v úhrnu maximálně částka do výše příspěvku pro osobu se IV. stupněm závislosti.

! S účinností od 1. 7. 2021 je od daně z příjmů osvobozeno i náhradní výživné pro nezaopatřené dítě podle zákona č. 588/2020 Sb., o náhradním výživném.

§ 4 odst. 1
písm. j) ZDP

1. Osvobození od daně se týká také náhrady účelně, hospodárně a prokazatelně vynaložených výdajů spojených s darováním a odběrem krve a jejích složek, tkání, buněk nebo orgánů, pokud se tato náhrada poskytuje podle jiných právních předpisů (viz např. § 28b zákona č. 285/2002 Sb., transplantační zákon).

§ 4 odst. 1
písm. k) ZDP

1. Zákon též osvobozuje stipendia a různé podpory či příspěvky, a to konkrétně:

- stipendia ze státního rozpočtu, z rozpočtu obce nebo kraje a z prostředků vysoké školy, veřejné výzkumné instituce nebo z prostředků právnické osoby, která vykonává činnost střední školy nebo vyšší odborné školy,

- až na určité výjimky i podporu a příspěvek z prostředků fundace (§ 303 OZ) nebo spolku, s výjimkou rodinné fundace,

- podporu nebo příspěvek z prostředků odborové organizace a

- nepeněžní plnění nebo sociální výpomoc poskytované zaměstnavatelem z fondu kulturních a sociálních potřeb nejbližším pozůstalým nebo sociální výpomoci nejbližším pozůstalým za obdobných podmínek u zaměstnavatele, u kterého se tento fond nezřizuje.

§ 4 odst. 1
písm. u) ZDP

1. Osvobození se týká také dotací ze státního rozpočtu, z rozpočtu obce, kraje, státního fondu, Národního fondu, regionu soudržnosti (zákon č. 248/2000 Sb.), podpory z Vinařského fondu, z přiděleného grantu nebo příspěvku ze státního rozpočtu (je-li výdajem státního rozpočtu podle zákona č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech) anebo dotace, grantu a příspěvku z prostředků EU na pořízení hmotného majetku, na jeho technické zhodnocení nebo na odstranění následků živelní pohromy, ale s výjimkou dotace a příspěvku, které jsou účtovány do příjmů nebo výnosů podle ZÚ.

POZNÁMKA

Podle § 24 odst. 10 ZDP se za živelní pohromu považují nezaviněný požár a výbuch, blesk, vichřice s rychlostí větru nad 75 km/h, povodeň, záplava, krupobití, sesouvání půdy, sesuny půdy a skalní zřícení, pokud k nim nedošlo v souvislosti s průmyslovým nebo stavebním provozem, sesouvání nebo zřícení lavin a zemětřesení dosahující alespoň 4. stupně mezinárodní stupnice udávající makroseizmické účinky zemětřesení. Výše škody musí být doložena posudkem pojišťovny, a to i v případě, že poplatník není pojištěn, nebo posudkem soudního znalce.

§ 4 odst. 1 písm. m), n),
o) ZDP

1. Plnění poskytovaná ozbrojenými silami žákům škol, kteří nejsou vojáky v činné službě, vojákům v záloze povolaným k vojenské činné službě (s výjimkou služného a zvláštního příplatku).

Osvobození se také týká kázeňské odměny poskytované příslušníkům ozbrojených sil a bezpečnostních sborů.

Od zdaňovacího období roku 2017 je znovu zavedeno osvobození výsluhových náležitostí a služebního příspěvku na bydlení u vojáků z povolání, které je spolu s výsluhovými nároky u příslušníků bezpečnostních sborů uvedeno pod novým písmenem o).

§ 4 odst. 1
písm. t) ZDP

1. Od daně z příjmů fyzických osob jsou osvobozeny příspěvky fyzickým osobám poskytované podle zákona o stavebním spoření a státní podpoře stavebního spoření.

POZNÁMKA

Osvobozeny však nejsou úroky z vkladů na účtech stavebního spoření. Jejich zdanění se provádí standardním způsobem jako příjem z kapitálového majetku, a to 15% zvláštní sazbou daně.

§ 4 odst. 1
písm. v) ZDP

1. Od daně z příjmů jsou osvobozeny:

- příjem získaný formou nabytí vlastnictví k bytové jednotce jako náhrady za uvolnění bytové jednotky a

- náhrada (odstupné) za uvolnění bytové jednotky vyplacená uživateli této jednotky za podmínky, že poplatník náhradu (odstupné) použije na obstarání vlastní bytové potřeby podle § 4b ZDP,

!

- příjem z úplatného převodu práv a povinností spojených s členstvím v družstvu, pokud v

souvislosti s tímto převodem bude zrušena nájemní smlouva k bytu, použije-li poplatník

získané prostředky na uspokojení bytové potřeby podle § 4b ZDP.

V pokynu GFŘ D-22 je k tomu uvedeno:

- Uplatnil-li poplatník osvobození příjmu získaného jako náhradu (odstupné) za uvolnění jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru a tuto náhradu nepoužil na obstarání bytové potřeby ve stanovené lhůtě, zahrne takový příjem mezi zdanitelné příjmy za to zdaňovací období, ve kterém tato lhůta uplynula.

- Pokud poplatník použije náhradu za uvolnění jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor (odstupné) jiný než garáž, sklep nebo komoru, na obstarání bytové potřeby pouze částečně, je od daně osvobozena pouze ta její část, která byla vynaložena na obstarání bytové potřeby.

§ 4 odst. 1
písm. y) ZDP

1. Od daně z příjmů je osvobozeno nabytí vlastnického práva k jednotce, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, je-li ve vlastnictví právnické osoby vzniklé za účelem, aby se stala vlastníkem domu s jednotkami, a fyzická osoba, která vlastnické právo k jednotce nabývá:

- je nájemcem této jednotky,

- je členem této právnické osoby a

- podílela se (nebo se podílel její právní předchůdce) svým peněžním nebo nepeněžním plněním na pořízení domu s jednotkami.

§ 4 odst. 1
písm. z) ZDP

1. Poplatník má možnost na správci daně, orgánech sociálního zabezpečení nebo zdravotní pojišťovně vymáhat přeplatky včetně uplatnění sankcí (úrok z prodlení, penále) ve výši stanovené příslušnými předpisy. Příjem z uplatněných sankcí je osvobozen u poplatníka od daně z příjmů.

§ 4 odst. 1
písm. ze) ZDP

1. Od daně z příjmů je osvobozen rovněž kurzový zisk při směně peněz z účtu vedeného v cizí měně, pokud se nejedná o účet zahrnutý v obchodním majetku. Výjimkou (neosvobozeným příjmem) je kurzový zisk při směně peněz z účtu vedeného v cizí měně na evropském regulovaném trhu nebo zahraničním obdobném regulovaném trhu, na kterém se obchody s těmito měnami uskutečňují.

§ 4 odst. 1
písm. q) ZDP

1. Osvobozeny od daně jsou také příjmy z plnění poskytovaného v souvislosti s výkonem dobrovolnické služby (zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické službě).

§ 4 odst. 1
písm. p) ZDP

1. Od daně z příjmů jsou osvobozena naturální plnění poskytovaná prezidentovi republiky (zákon č. 236/1995 Sb., o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci) a bývalému prezidentu republiky (zákon č. 48/2004 Sb., o zabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce).

POZNÁMKA

Plat prezidenta republiky a renta bývalého prezidenta republiky, vč. víceúčelových náhrad výdajů, jsou ostatními příjmy podle § 10 ZDP.

§ 4 odst. 1
písm. zj) ZDP

1. U fyzických osob je od daně z příjmů osvobozen také příjem plynoucí ve formě daňového bonusu.

! V roce 2021 se toto osvobození od daně z příjmů týká i daňového bonusu na kompenzaci některých hospodářských následků bezprostředně souvisejících s omezením nebo zákazem podnikatelské činnosti v důsledku opatření přijatých orgány státní správy k ochraně obyvatelstva a prevenci nebezpečí vzniku a rozšíření onemocnění COVID-19 způsobeného koronavirem označovaným jako SARS CoV-2 (tzv. kompenzační bonus), který je v tomto roce poskytován podle zákona č. 461/2020 Sb., o kompenzačním bonusu v souvislosti v souvislosti se zákazem nebo omezením podnikatelské činnosti v souvislosti s výskytem koronaviru SARS CoV-2.

Podle ustanovení § 11 odst. 2 zákona č. 461/2020 Sb. je kompenzační bonus vratkou daně z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti.

V § 16 zákona č. 461/2020 Sb. je stanoveno, že od daně z příjmů fyzických osob je v roce 2021 osvobozen příjem z dotace v rámci dotačního programu Ministerstva průmyslu a obchodu „OŠETŘOVNÉ“ PRO OSVČ.

2.2
Osvobození bezúplatných příjmů

2.2.1
Osvobození bezúplatných příjmů z dědění

Osvobození bezúplatných příjmů nabytých děděním a z odkazu řeší ZDP od roku 2014.

§ 4a písm. a) ZDP Na rozdíl od dřívějšího postupu jsou počínaje rokem 2014 osvobozeny příjmy z dědění a z odkazu, a to bez ohledu na to, jaký byl (nebyl) příbuzenský vztah mezi zůstavitelem a dědicem (odkazovníkem), což je velký rozdíl oproti úpravě do 31. 12. 2013, kdy se osvobození od daně dědické týkalo jen vybraných blízkých příbuzných.

POZNÁMKA

Občanský zákoník upravuje v dědickém právu (§ 1475 a násl. OZ) možnost dědění na základě dědické smlouvy, ze závěti nebo ze zákona, přičemž tyto důvody mohou působit i vedle sebe. Zároveň dává možnost zůstaviteli v pořízení pro případ smrti zřídit odkazem odkazovníku pohledávku na vydání určité věci, popřípadě jedné či několika věcí určitého druhu, nebo na zřízení určitého práva. Odkazovník sice není dědicem, ale musí být osobou způsobilou dědit.

PŘÍKLAD

Jediným zákonným dědicem pana Viktora by byla jeho dcera Pavla. Pan Viktor však chce svůj byt převést na svého vnuka Dana (který je synem Pavly). V závěti, kterou sepsal pan Viktor u notáře, nařídí dceři Pavle, aby byt vydala Danovi. Příjem Dana z nabytí bytu v důsledku odkazu u Dana nebude předmětem daně z příjmů.

§ 4a písm. b) ZDP Nejen příjmy z dědictví či odkazu jsou osvobozeny. Zákon osvobozuje od daně též příjem fyzické osoby coby obmyšleného (§ 1457 OZ) v situaci, kdy je v jeho prospěch vyčleněn majetek do svěřenského fondu pořízením pro případ smrti (§ 1448 OZ). Jde v podstatě o jakési „nepřímé dědění“, neboť obmyšlený nabude právo na veškeré zisky svěřenského fondu.

2.2.2
Osvobození bezúplatných příjmů z darování

Osvobození bezúplatných příjmů nabytých darováním řeší ZDP od roku 2014.

Paragraf 4a ZDP ovšem řeší jen některá (obecná) osvobození přijatých bezúplatných plnění. Další osvobození bezúplatných příjmů přicházejí v úvahu, teprve pokud se nejedná např. o příjem podle § 6 ZDP nebo § 7 ZDP, neboť další osvobození je až v rámci ostatních příjmů (§ 10 odst. 3 ZDP).

Z obecných osvobození bezúplatných příjmů, které jsou popsány v § 4a ZDP, uvádíme ta nejčastější:

§ 4a odst. i) ZDP

1. Od daně z příjmů je osvobozen bezúplatný příjem fyzické osoby, která má bydliště v členském státě EU nebo státě tvořícím EHP a provozuje zařízení pro péči o toulavá nebo opuštěná zvířata nebo pro péči o jedince ohrožených druhů živočichů, je-li bezplatný příjem použit k provozu tohoto zařízení.

§ 4a odst. j) ZDP

1. Použije-li fyzická osoba prokazatelně bezúplatný příjem na vzdělávání, léčení, úhradu sociálních služeb nebo na zakoupení pomůcky pro zdravotně postižené, je takový příjem osvobozen od daně za podmínky, že k použití bezúplatného příjmu ke stanovenému účelu dojde nejpozději do konce následujícího roku po přijetí. Stejně tak je osvobozeno od daně přímé nabytí pomůcky pro zdravotně postižené.

Od zdaňovacího období roku 2018 se osvobození od daně již nevztahuje na bezúplatný příjem poplatníka použitý na vzdělávání, pokud tento příjem bude příjmem ze závislé činnosti, a nově platí, že pokud nedojde ke splnění podmínek pro osvobození příjmu, je tento příjem příjmem podle § 10 v posledním zdaňovacím období, ve kterém mohly být podmínky pro osvobození splněny.

1. Některá další osvobození jsou navázána jen na samostatnou činnost:

- § 4a písm. g) ZDP pokud fyzická osoba přijme v souvislosti se samostatnou činností reklamní předmět opatřený jménem nebo ochrannou známkou poskytovatele tohoto daru, jehož hodnota nepřesahuje 500 Kč, jedná se o bezúplatný příjem osvobozený od daně [takový reklamní předmět je u dárce daňově účinným nákladem při splnění podmínek stanovených v § 25 odst. 1 písm. t) ZDP],

- § 4a písm. n) ZDP u osob provozujících zoologické zahrady (které jsou držiteli platné licence podle zákona č. 162/2003 Sb., o zoologických zahradách) jsou osvobozeny od daně příjmy ve formě darů poskytnutých pro provoz zoologické zahrady,

- § 4a písm. o) ZDP od daně je osvobozeno též přijetí daru fyzickou osobou pro poskytování veřejných kulturních služeb (např. spočívajících ve zpřístupňování umělecké tvorby a kulturního dědictví veřejnosti a v získávání, zpracování, ochraně, uchování a zpřístupňování informací, které slouží k uspokojování kulturních, kulturně výchovných nebo kulturně vzdělávacích potřeb veřejnosti).

§ 4a odst. k), l),
p) ZDP

1. Dalšími tituly pro osvobození bezúplatných příjmů od daně jsou např.:

- bezúplatný příjem vlastníka jednotky v podobě úhrady nákladů na správu domu a pozemku vlastníkem jiné jednotky v tomtéž domě nebo osobou, která se stane vlastníkem vznikající jednotky v tomtéž domě,

- bezúplatný příjem na humanitární nebo charitativní účel nebo z veřejné sbírky a

- příjmy z nabytí majetku prokazatelně použitého na financování volební kampaně kandidáta na funkci prezidenta republiky.

2.2.3
Osvobození bezúplatných příjmů v podobě majetkového prospěchu

§ 4a písm. m) ZDP Od daně z příjmů je osvobozen bezúplatný příjem v podobě majetkového prospěchu vydlužitele při bezúročné zápůjčce (§ 2390 a násl. OZ), vypůjčitele při výpůjčce (§ 2193 a násl. OZ) nebo výprosníka při výprose (§ 2189 a násl. OZ), pokud tyto příjmy nejsou příjmy ze závislé činnosti, a pokud:

1. se jedná o příjmy od příbuzného v linii přímé, linii vedlejší, pokud jde o sourozence, strýce, tetu, synovce nebo neteř, manžela, manžela dítěte, dítě manžela, rodiče manžela nebo manžela rodičů,

2. se jedná o příjmy od osoby, se kterou poplatník žil nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně před získáním bezúplatného příjmu ve společně hospodařící domácnosti a z tohoto důvodu pečoval o domácnost nebo byl na tuto osobu odkázán výživou,

3. se jedná o příjmy obmyšleného z jeho majetku, který do svěřenského fondu (§ 1448 a násl. OZ) vyčlenil nebo kterým zvýšil majetek tohoto fondu, nebo z majetku, který byl do svěřenského fondu vyčleněn nebo který zvýšil majetek tohoto fondu osobou uvedenou v bodě 1 nebo 2, nebo

4. v úhrnu příjmy z těchto majetkových prospěchů od téhož poplatníka nepřesáhnou ve zdaňovacím období částku 100 000 Kč.

K bodu 4 je v pokynu GFŘ D-22 upřesněno, že pokud úhrn příjmů v podobě majetkových prospěchů od téhož poplatníka přesáhne za zdaňovací období částku 100 000 Kč, jsou zdanitelným příjmem všechny tyto příjmy, nikoli pouze částka přesahující uvedený limit.

KAPITOLA 3

Povinnosti vůči správci daně

3.1
Místní příslušnost fyzických osob

§ 13 DŘ Místní příslušnost správce daně pro daň z příjmů se řídí u fyzické osoby místem pobytu, kterým se pro účely správy daní rozumí:

- adresa místa trvalého pobytu občana České republiky,

- adresa hlášeného místa pobytu cizince, a

- nelze-li takto místo pobytu určit, rozumí se jím místo na území České republiky, kde se fyzická osoba převážně zdržuje.

V případě zaměstnanců, pokud si sami nepodávají daňové přiznání, se řídí místní příslušnost pro odvod záloh na daň a daně ze závislé činnosti místní příslušností jejich zaměstnavatele, popř. tzv. plátcovou pokladnou zaměstnavatele.

§ 21 DŘ, § 38h
odst. 15 ZDP

POZNÁMKA

Plátcova pokladna je organizační jednotkou plátce daně z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti, kde dochází k vybírání nebo srážení daně nebo záloh na ni a kde jsou k tomu uloženy potřebné doklady. Jejím místně příslušným správcem daně je finanční úřad, v jehož obvodu územní působnosti je plátcova pokladna umístěna. Má stejná oprávnění a povinnosti jako plátce daně a majetková odpovědnost plátce za jeho pokladny tím zůstává nedotčena.

§ 38d odst. 10 ZDP V případě srážkové daně vybírané zvláštní sazbou daně (§ 36 ZDP) bankami, spořitelními a úvěrovými družstvy nebo pojišťovnami je jejich pobočka nebo organizační jednotka, kde k vybírání této daně dochází, pokud jsou zde k dispozici doklady nezbytné pro provedení srážky a její kontroly, také plátcovou pokladnou. Místně příslušným správcem daně je pak finanční úřad podle této plátcovy pokladny.

3.2
Registrace k dani z příjmů fyzických osob

§ 39 ZDP Poplatník daně z příjmů fyzických osob, který je daňovým rezidentem České republiky, je povinen podat přihlášku k registraci k dani z příjmů fyzických osob u příslušného správce daně do 15 dnů ode dne, ve kterém:

1. započal vykonávat činnost, která je zdrojem příjmů ze samostatné činnosti, nebo

2. přijal příjem ze samostatné činnosti.

PŘÍKLAD

Fyzická osoba, která dosud vykonávala pouze zaměstnání v pracovním poměru, obdržela dne 22. 1. 2021 živnostenský list, který ji od uvedeného dne opravňuje samostatně provozovat maloobchodní činnost, a tuto samostatnou činnost začala vykonávat od 3. 2 2021. Nejpozději do 18. 2. 2021 musí tato fyzická osoba podat u místně příslušného správce daně přihlášku k registraci k dani z příjmů fyzických osob.

POZNÁMKA

I když se registrační povinnost netýká např. poplatníka s příjmy z nájmu, neznamená to, že by tyto příjmy nepodléhaly zdanění.

Poplatník daně z příjmů fyzických osob, který je daňovým nerezidentem, je povinen podat přihlášku k registraci k dani z příjmů fyzických osob, pokud:

1. na území České republiky započal vykonávat činnost, která je zdrojem příjmů ze samostatné činnosti, nebo

2. přijal příjem ze samostatné činnosti ze zdrojů na území České republiky.

Poplatník daně z příjmů fyzických osob, který je daňovým nerezidentem, je podle § 39 odst. 3 ZDP povinen podat přihlášku k registraci k dani z příjmů fyzických osob u příslušného správce daně do 15 dnů ode dne, ve kterém

1. mu na území České republiky vznikla stálá provozovna, nebo

2. získal povolení nebo oprávnění vykonávat činnost, která je zdrojem příjmů, vydané tuzemským orgánem veřejné moci.

§ 72 DŘ Přihláška k registraci je formulářovým podáním, které lze podle § 72 odst. 2 DŘ podat pouze:

1. na tiskopise vydaném Ministerstvem financí,

2. na tištěném výstupu (např. z počítačové tiskárny), který má údaje, náležitosti a jejich uspořádání shodné s tiskopisem vydaným pro tento účel Ministerstvem financí nebo který odpovídá vzoru formulářového podání podle vyhlášky č. 525/2020 Sb. o formulářových podáních pro daně z příjmů, nebo

3. elektronicky s využitím dálkového přístupu ve formátu a struktuře zveřejněné správcem daně.

! Pokud má daňový subjekt nebo jeho zástupce zpřístupněnu datovou schránku, která mu byla zřízena ze zákona, nebo má zákonem uloženou povinnost mít účetní závěrku ověřenou auditorem, je podle § 72 odst. 6 DŘ povinen podání přihlášky k registraci učinit pouze elektronicky s využitím dálkového přístupu ve formátu a struktuře zveřejněné správcem daně, a to datovou zprávou odeslanou způsobem uvedeným v § 71 odst. 1 DŘ, tj.:

1. podepsanou způsobem, se kterým jiný právní předpis spojuje účinky vlastnoručního podpisu,

2. s ověřenou identitou podatele způsobem, kterým se lze přihlásit do jeho datové schránky,

3. s využitím přístupu se zaručenou identitou, nebo

4. prostřednictvím daňové informační schránky.

§ 127 DŘ Dojde-li ke změně údajů, které je povinen daňový subjekt uvádět při registraci, je daňový subjekt povinen tuto změnu oznámit správci daně prostřednictvím podání oznámení o změně registračních údajů (také v tomto případě se jedná o formulářové podání podle § 72 DŘ), a to do 15 dnů ode dne, kdy nastala, popřípadě požádat o zrušení registrace, jsou-li pro to dány důvody. Tato oznamovací povinnost se nevztahuje na údaje, jejichž změnu může správce daně automatizovaným způsobem zjistit z rejstříků či evidencí, do nichž má zřízen automatizovaný přístup (např. živnostenský rejstřík, obchodní rejstřík); okruh těchto údajů zveřejní správce daně způsobem podle § 56 odst. 2 DŘ (tj. na úřední desce a způsobem umožňujícím dálkový přístup).

POZNÁMKA

Podat přihlášku k registraci je možné i prostřednictvím živnostenského úřadu při vyřizování žádosti o živnostenské oprávnění.

§ 129 a § 130 DŘ Registrační povinnost se plní u místně příslušného správce daně, který rozhodne o registraci do 30 dnů od podání (příp. odstranění vad podání). Zaregistrované osobě – daňovému subjektu je přiděleno daňové identifikační číslo (DIČ), které je třeba uvádět nejen ve vztahu k dani z příjmů, k níž byla osoba zaregistrována, ale i v dalších případech uvedených v DŘ.

§ 39 odst. 4 ZDP Přihlášku k registraci k dani z příjmů fyzických osob nemusí podat fyzická osoba, která má pouze příjmy:

- které nejsou předmětem daně,

- které jsou osvobozené od daně nebo

- z nichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně.

Fyzická osoba se pochopitelně neregistruje v případě, že pobírá pouze příjmy ze závislé činnosti (§ 6 ZDP), protože v takovém případě za ni řeší placení daně z příjmů její zaměstnavatel.

§ 39b ZDP Tím se dostáváme k problematice registrační povinnosti zaměstnavatele (právnické či fyzické osoby) z titulu plátce daně za jeho zaměstnance. Plátce má povinnost podat přihlášku k registraci nejpozději do osmi dnů ode dne, kdy mu vznikla povinnost vykonávat úkony stanovené ZDP. Těmito úkony je nejen povinnost srážet daň nebo zálohy na ni nebo daň vybírat, ale např. i vést mzdové listy.

Ve lhůtě k registraci zároveň plátce podá přihlášku i za plátcovu pokladnu a určí osobu, která je oprávněna jednat za tuto plátcovu pokladnu jeho jménem.

3.3
Kdy a co podat

Mimo zmíněné registrační povinnosti má fyzická osoba s příjmy podléhajícími dani z příjmů ještě i další povinnosti vůči správci daně, a to povinnosti podávat daňová tvrzení. Těmi daňový řád rozumí daňová přiznání, hlášení nebo vyúčtování. V obecné rovině stanoví povinnosti daňového subjektu DŘ, speciální ustanovení pro daň z příjmů obsahuje ZDP.

§ 1 a § 138 DŘ V obecné rovině rozlišujeme daňové tvrzení (daňové přiznání, hlášení či vyúčtování):

- řádné, tj. takové, které je nebo má být podáno v zákonném termínu,

- opravné, jímž se rozumí takové daňové tvrzení, kterým ještě před uplynutím zákonného termínu pro podání může daňový subjekt nahradit daňové přiznání nebo vyúčtování, které již podal,

- dodatečné daňové tvrzení (dodatečné daňové přiznání či vyúčtování a následné hlášení), kterým se rozumí tvrzení podané po uplynutí zákonného termínu (část I, díl 1, kapitola 3.7).

POZNÁMKA

Opravných tvrzení (přiznání nebo vyúčtování) může být i více, přihlíží se vždy k naposledy podanému opravnému tvrzení.

Pro podání řádného přiznání k dani z příjmů fyzických osob platí tato základní lhůta (neuvažujeme ukončení činnosti nebo úpadek poplatníka):

- § 136 odst. 1 DŘ daňové přiznání se v obecné lhůtě podává nejpozději do tří měsíců po uplynutí zdaňovacího období,

!
§ 136 odst. 2 DŘ S účinností od 1. 1. 2021 lze daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob podat:

- nejpozději do čtyř měsíců po uplynutí zdaňovacího období, pokud daňové přiznání nebylo podáno nejpozději do tří měsíců po uplynutí zdaňovacího období a následně bylo daňové přiznání podáno elektronicky,

- nejpozději do šesti měsíců po uplynutí zdaňovacího období, pokud daňové přiznání podává poplatník, který je podle § 20 ZÚ povinen mít účetní závěrku ověřenou auditorem,

- nejpozději do šesti měsíců po uplynutí zdaňovacího období, pokud daňové přiznání nebylo podáno nejpozději do tří měsíců po uplynutí zdaňovacího období a následně daňové přiznání podal poradce (tím se podle § 29 odst. 2 DŘ rozumí daňový poradce nebo advokát).

PŘÍKLAD

Pokud bude poplatník podávat řádné daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob za rok 2020

elektronicky, může tak učinit ve čtyřměsíční prodloužené lhůtě podle § 136 odst. 2 písm. DŘ, tj.

do 3. 5. 2021 (elektronické podání ale může poplatník učinit i v obecné tříměsíční lhůtě podle §

136 odst. 1 DŘ). V uvedené lhůtě musí být také daň zaplacena.

Pokud by ale poplatník podal daňové přiznání za rok 2020 elektronicky před uplynutím obecné

lhůty podle § 136 odst. 1 DŘ, tj. do 1. 4. 2021, musel by zaplatit daň také v této obecné lhůtě.

PŘÍKLAD

Jestliže bude řádné daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob za rok 2020 podávat za

poplatníka daňový poradce, může tak učinit v šestiměsíční prodloužené lhůtě podle § 136 odst. 2

DŘ, tj. do 1. 7. 2021.

!

POZNÁMKA

Od 1. 1. 2021 již poplatník nemusí v případě, kdy za něj daňové přiznání podává poradce, ukládat plnou moc u správce daně. Od uvedeného data také již není výslovně stanoveno, že daňové přiznání podávané poradcem musí být tímto poradcem také zpracováno.

UPOZORNĚNÍ

Pokud poplatníkovi ve zdaňovacím období nevznikla daňová povinnost k dani z příjmů fyzických osob, k níž je registrován, je podle § 136 odst. 5 DŘ povinen sdělit tuto skutečnost správci daně ve lhůtě pro podání daňového přiznání.

3.4
Daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob

§ 38g odst. 1 ZDP Povinnost podat daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob má každá fyzická osoba, jejíž roční příjmy, které jsou předmětem daně, přesáhly 15 000 Kč, pokud se nejedná o příjmy:

- od daně osvobozené, nebo

- z nichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně (§ 36 ZDP).

POZNÁMKA

Srážková daň může být uplatněna jak u příjmů ze závislé činnosti, tak u vybraných příjmů ze samostatné činnosti, z kapitálového majetku anebo u vybraných ostatních příjmů.

Dále podává přiznání fyzická osoba, vykazuje-li daňovou ztrátu, a to bez ohledu na limit 15 000 Kč.

POZNÁMKA

Ztrátu lze vykázat pouze u příjmů ze samostatné činnosti (§ 7 odst. 1 ZDP) nebo u příjmů z nájmu (§ 9 ZDP).

§ 16a ZDP Zdaňovacím obdobím daně z příjmů fyzických osob je kalendářní rok.

§ 38g odst. 2 ZDP Daňové přiznání poplatníka, který má ve zdaňovacím období pouze příjmy ze závislé činnosti (§ 6 ZDP), se nemusí podávat za předpokladu, že:

- jsou pouze od jednoho anebo postupně od více plátců včetně doplatků mezd od těchto plátců (§ 38ch odst. 4 ZDP),

- se nejedná o nerezidenta v České republice, který by uplatňoval slevy na dani na manželku, svou invaliditu nebo za umístění dítěte [§ 35ba odst. 1 písm. b) až e) a g) ZDP], daňové zvýhodnění na dítě (§ 35c ZDP) nebo nezdanitelnou část základu daně (§ 15 ZDP),

- poplatník učinil u všech těchto plátců daně na příslušné zdaňovací období prohlášení k dani (§ 38k ZDP),

- vyjma příjmů od daně osvobozených a příjmů, z nichž je vybírána daň zvláštní sazbou daně, nemá jiné příjmy podle § 7 až 10 ZDP vyšší než 6 000 Kč.

Dále přiznání nepodává ani poplatník, jemuž plynou pouze příjmy ze závislé činnosti ze zahraničí, které jsou vyjmuty ze zdanění (§ 38f ZDP).

§ 38g odst. 2 ZDP Povinnost podat daňové přiznání se ale týká také zaměstnance:

- pokud by si chtěl uplatnit snížení základu daně o bezúplatné plnění (dar) poskytnuté do zahraničí (§ 15 odst. 1 ZDP), a to i přesto, že se podmínky pro uznání daru coby odčitatelné položky řídí výhradně ustanoveními tuzemského zákona,

- kterému byly vyplaceny nebo který jiným způsobem obdržel příjmy ze závislé činnosti za uplynulá léta, které se nepovažovaly (podle § 5 odst. 4 ZDP) za jeho příjmy ve zdaňovacím období, kdy byly zúčtovány plátcem daně v jeho prospěch.

PŘÍKLAD

Zaměstnavatel zúčtoval zaměstnanci za prosinec 2020 hrubou mzdu ve výši 30 000 Kč, ale i když srazil a včas odvedl zálohu na daň a pojistné za zaměstnance, částku čisté mzdy mu nevyplatil v měsíci lednu 2021, ale až 3. 2. 2021. Takový příjem zaměstnance je příjmem roku 2021 a sražená záloha se započte až na daň roku 2021. Zaměstnanec si v tomto případě bude muset sám podat za rok 2021 daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob.

Fyzická osoba je také povinna podat daňové přiznání, pokud:

- § 38g odst. 5 ZDP u ní došlo k porušení podmínek pro osvobození v souvislosti se soukromým životním pojištěním hrazeným zaměstnavatelem, v důsledku kterých došlo ke vzniku povinnosti zdanit příjem ze závislé činnosti [§ 6 odst. 9 písm. p) bod 3 ZDP], anebo

- § 38g odst. 4 ZDP jí byl vyplacen (v důsledku jejího zavinění) vyšší daňový bonus nebo sražena nižší daň a zaměstnanec toto odmítl vyřešit prostřednictvím svého zaměstnavatele, který pak postupuje věc správci daně podle § 38i odst. 5 písm. b) ZDP.

!

POZNÁMKA

Za zdaňovací období roku 2020 je také povinen podat daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob poplatník, u něhož se daň za toto zdaňovací období zvyšuje o solidární zvýšení daně podle § 16a ZDP, ve znění účinném do 31. 12. 2020.

§ 72 DŘ Daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob je formulářovým podáním, které lze podle § 72 odst. 2 DŘ podat pouze:

1. na tiskopise vydaném Ministerstvem financí,

2. na tištěném výstupu (např. z počítačové tiskárny), který má údaje, náležitosti a jejich uspořádání shodné s tiskopisem vydaným pro tento účel Ministerstvem financí nebo který odpovídá vzoru formulářového podání podle vyhlášky č. 525/2020 Sb. o formulářových podáních pro daně z příjmů, nebo

3. elektronicky s využitím dálkového přístupu ve formátu a struktuře zveřejněné správcem daně.

! Pokud má poplatník daně z příjmů fyzických osob nebo jeho zástupce zpřístupněnu datovou schránku, která mu byla zřízena ze zákona, nebo má zákonem uloženou povinnost mít účetní závěrku ověřenou auditorem, je podle § 72 odst. 6 DŘ povinen podání přiznání k dani z příjmů fyzických osob učinit pouze elektronicky s využitím dálkového přístupu ve formátu a struktuře zveřejněné správcem daně, a to datovou zprávou odeslanou způsobem uvedeným v § 71 odst. 1 DŘ, tj.:

1. podepsanou způsobem, se kterým jiný právní předpis spojuje účinky vlastnoručního podpisu,

2. s ověřenou identitou podatele způsobem, kterým se lze přihlásit do jeho datové schránky,

3. s využitím přístupu se zaručenou identitou, nebo

4. prostřednictvím daňové informační schránky.

PŘÍKLAD

Pokud má poplatník daně z příjmů fyzických osob zpřístupněnou datovou schránku, která mu byla zřízena z jeho vlastního rozhodnutí nikoliv ze zákona, může podání přiznání k dani z příjmů fyzických osob za zdaňovací období roku 2020 učinit buď elektronicky, nebo v listinné podobě.

POZNÁMKA

Do 31. 12. 2020 se povinnost učinit podání přiznání k dani z příjmů fyzických osob pouze elektronicky s využitím dálkového přístupu ve formátu a struktuře zveřejněné správcem daně týkala všech poplatníků nebo jejich zástupců, kteří mají zpřístupněnu datovou schránku.

§ 38g odst. 3 ZDP Poplatník má povinnost uvést v daňovém přiznání veškeré své příjmy, které jsou předmětem daně; neuvádějí se pochopitelně příjmy od daně osvobozené a příjmy zdaněné zvláštní sazbou daně (s výjimkou případů, kdyby poplatník použil postup podle § 36 odst. 6 nebo 7 ZDP, tj. možnost zahrnout do přiznání příjmy již zdaněné srážkovou daní). V daňovém přiznání poplatník rovněž zohlední slevy na dani (§ 35ba ZDP) a daňové zvýhodnění (§ 35c a § 35d ZDP).

U příjmů ze závislé činnosti (§ 6 ZDP) dokládá jejich výši potvrzením plátce (§ 38j odst. 3 ZDP).

Způsob podávání daňového přiznání je řešen shodně jako v případě podávání přihlášky k registraci (§ 72 DŘ).

3.5
Daňové přiznání v insolvenčním řízení

§ 3 odst. 3 zákona
č. 182/2006 Sb. I fyzická osoba se může dostat do úpadku, tedy do situace, kdy má více věřitelů a není schopna po delší dobu plnit své splatné závazky. Podnikající fyzická osoba je v úpadku i tehdy, jestliže je předlužena, tj. jestliže souhrn závazků této osoby je vyšší než hodnota jejího majetku. Konkurz je pouze jedním z možných způsobů řešení úpadku dlužníka, dalšími možnostmi je reorganizace nebo oddlužení.

POZNÁMKA

V případě reorganizace nebo při oddlužení podle zákona upravujícího řešení úpadku se na příjem plynoucí z odpisu dluhu vztahuje osvobození od daně podle § 4a písm. h) ZDP.

§ 244 DŘ Daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob v souvislosti s insolvenčním řízením je poplatník povinen podat:

- nejpozději do 30 dnů ode dne účinnosti rozhodnutí o úpadku (podává se řádné daňové přiznání za část roku, která uplynula do dne předcházejícího účinnosti tohoto rozhodnutí a za kterou dosud nebylo podáno),

- do 15 dnů ode dne, kdy došlo k předložení konečné zprávy (za uplynulou část kalendářního roku, za kterou nebylo dosud podáno).

§ 38gb odst. 1 ZDP V těchto případech nelze uplatnit žádné snížení základu daně (ani podle § 15 ZDP, ani podle § 34 ZDP) a ani slevy na dani, s výjimkou základní slevy na poplatníka [§ 35ba písm. a) ZDP], která se ve zdaňovacím období roku 2021 zohlední ve výši 2 320 Kč (tj. 1/12 z 27 840 Kč) za každý započatý měsíc té části zdaňovacího období, za kterou se podává daňové přiznání.

Také uplatnění daňového zvýhodnění na děti (§ 35c ZDP) je zakázáno, opět ale existuje výjimka – uplatnit lze formou slevy na dani (§ 35c odst. 1 ZDP) ve výši 1/12 roční výše za každý započatý měsíc té části zdaňovacího období, za kterou se podává daňové přiznání.

§ 38gb odst. 2 ZDP Daň vzniklá na základě daňového přiznání podaného v případech uvedených v předchozím se považuje za zálohu na daň, a to až do vyměření daňové povinnosti za celý příslušný kalendářní rok.

V přiznání za celý kalendářní rok (taková přiznání je nutné rovněž podávat, a to v „běžných“ lhůtách) již lze uplatnit jak nezdanitelnou část základu daně, tak položky odčitatelné od základu daně a také slevy na dani včetně případného daňového zvýhodnění na děti.

3.6
Daňové přiznání za zůstavitele

§ 239a až 239d DŘ Daňové přiznání za zůstavitele podává osoba spravující pozůstalost (vlastním jménem na účet pozůstalosti), a to:

- řádné daňové tvrzení do tří měsíců ode dne smrti zůstavitele,

- dále pak každoročně až do vyřešení dědictví a

- naposledy do 30 dnů ode dne skončení řízení o pozůstalosti.

§ 38ga ZDP Do zdaňovacího období roku 2017 platilo, že v daňovém přiznání za období po smrti zůstavitele nelze uplatnit nezdanitelnou část základu daně, položku odčitatelnou od základu daně (s výjimkou daňové ztráty), slevu na dani ani daňové zvýhodnění.

Od zdaňovacího období roku 2018 ale již lze v daňovém přiznání za období po smrti zůstavitele uplatnit kromě daňové ztráty i další odčitatelné položky podle § 34 ZDP a nově lze uplatnit i slevu na dani za zaměstnance se zdravotním nebo s těžším zdravotním postižením podle § 35 ZDP.

3.7
Dodatečné daňové přiznání

§ 141 odst. 1 DŘ Pro podání dodatečného daňového přiznání k dani z příjmů fyzických osob nemá ZDP speciální ustanovení. Vychází se tedy z obecných ustanovení v DŘ. Pokud daňový subjekt zjistí, že jeho daň má být vyšší než poslední známá daň, je povinen předložit do konce měsíce následujícího po tomto zjištění dodatečné přiznání. V dodatečném přiznání se uvede:

- rozdíl oproti poslední známé dani,

- den zjištění tohoto rozdílu (kvůli ověření splnění povinnosti) a popíše se i

- důvod pro podání dodatečného přiznání.

§ 141 odst. 2, 3 DŘ Dodatečné daňové přiznání na daň nižší, než je poslední známá daň, lze podat, jestliže daň byla pravomocně stanovena v nesprávné výši. Přitom ale nelze namítat vady postupu správce daně. Podání tohoto dodatečného daňového přiznání ale není přípustné, pokud některé z rozhodnutí, z něhož vyplývá poslední známá daň, bylo učiněno podle pomůcek nebo vydáno na základě sjednání daně.

§ 141 odst. 4 DŘ Dodatečné daňové přiznání je možné rovněž podat v případě, že se nemění poslední známá daň, ale pouze dochází ke změně údajů daňovým subjektem dříve tvrzených (příkladem může být překlep ve jménu dětí apod.).

§ 145a odst. 1 a 2 DŘ Podání dodatečného přiznání k dani z příjmů fyzických osob není přípustné

- v průběhu vyměřovacího nebo doměřovacího řízení,

- v průběhu řízení o mimořádném opravném prostředku nebo dozorčím prostředku proti rozhodnutí o stanovení daně,

- v průběhu řízení před soudem ve správním soudnictví vedeného ohledně stanovení daně.

POZNÁMKA

Pokud by daňový subjekt podal dodatečné daňové přiznání v průběhu vyměřovacího nebo doměřovacího řízení, nezahájí se další řízení; údaje uvedené v takto podaném dodatečném přiznání se využijí při stanovení daně, pokud to stav řízení umožní.

POZNÁMKA

Vše, co bylo v předchozím uvedeno pro podání dodatečného daňového přiznání k dani z příjmů, platí obdobně i pro podání dodatečného vyúčtování.

3.8
Placení daně z příjmů fyzických osob

Daň z příjmů fyzických osob je splatná v zákonném termínu podání daňového přiznání. Případné doplatky na základě dodatečně zjištěných skutečností jsou splatné v termínu pro podání dodatečného daňového přiznání.

§ 166 DŘ Za den platby se považuje:

- při bezhotovostní platbě den, kdy dojde k připsání platby na účet správce daně,

- při hotovostní platbě prováděné u správce daně den, kdy byla hotovost přijata úřední osobou (tj. pracovníkem správce daně), a

- v případě, kdyby správce daně zavedl platební terminály, tak den, kdy daňový subjekt zadal jeho prostřednictvím platební příkaz správci daně (ať již prostřednictvím platební karty, nebo obdobného platebního prostředku).

Způsob placení daní je obdobný jako u právnických osob, pouze se liší předčíslí čísla účtu, na který se daň poukazuje:

- 7720 pro daň z příjmů fyzických osob vybíranou srážkou podle zvláštní sazby,

- 713 pro daň z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti,

- 721 pro daň z příjmů fyzických osob podávajících přiznání.

Číslo účtu je odlišné pro každý finanční úřad.

Variabilním symbolem platby je DIČ (bez symbolu CZ) u fyzické osoby, která podává přiznání, případně její rodné číslo, pokud DIČ nemá, právnická osoba uvede své IČO (právnická osoba může podávat přiznání coby plátce za fyzické osoby – své zaměstnance).

Konstantním symbolem je číslo 1148 při bezhotovostní platbě a 1149 při hotovostní platbě (např. složenkou na poště).

Poplatník může mít povinnost platit zálohy na daň z příjmů fyzických osob.

§ 38a odst. 1 ZDP Při stanovení výše a periodicity záloh se vychází z poslední známé daňové povinnosti.

Za poslední známou daňovou povinnost se pro stanovení periodicity a výše záloh v zálohovém období považuje rovněž částka, kterou si poplatník sám vypočetl a uvedl v daňovém (dodatečném) přiznání za období bezprostředně předcházející zdaňovacímu období, s platností od následujícího dne po termínu pro podání daňového (dodatečného) přiznání, a bylo-li daňové (dodatečné) přiznání podáno opožděně, s platností od následujícího dne po dni jeho podání, do účinnosti další změny poslední známé daňové povinnosti podle tohoto ustanovení nebo zvláštního právního předpisu. Poplatník daně z příjmů fyzických osob pro účely výpočtu poslední známé daňové povinnosti však vyloučí příjmy a výdaje podle § 10 ZDP.

U poplatníků daně z příjmů fyzických osob se do poslední známé daňové povinnosti nezahrnuje daň ze samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle § 16a ZDP.

Záloha na daň z příjmů se spravuje jako daň podle DŘ.

§ 38a odst. 1 ZDP Zálohy na daň z příjmů se platí v průběhu zálohového období, kterým je období od prvního dne následujícího po uplynutí posledního dne lhůty pro podání daňového přiznání za minulé zdaňovací období do posledního dne lhůty pro podání daňového přiznání v následujícím zdaňovacím období.

PŘÍKLAD

Zálohové období poplatníka, který podá přiznání k dani z příjmů fyzických osob za rok 2020 elektronicky v prodloužené čtyřměsíční lhůtě (tj. do 3. 5. 2021), začíná v roce 2021 dnem 4. 5. 2021 a končí posledním dnem lhůty pro podání řádného daňového přiznání za rok 2021.

§ 38a odst. 2, 3
a 4 ZDP Podle výše poslední známé daňové povinnosti se poplatníci daně z příjmů fyzických osob řídí těmito pravidly pro placení záloh na daň:

- zálohy neplatí fyzické osoby, jejichž poslední známá daňová povinnost nepřesáhla 30 000 Kč, a dále ani zůstavitel po své smrti,

- pokud poslední známá daňová povinnost přesáhla 30 000 Kč, avšak nepřesáhla 150 000 Kč, platí pololetní zálohy na daň ve výši 40 % poslední známé daňové povinnosti, a to do 15. dne šestého měsíce zdaňovacího období a do 15. dne dvanáctého měsíce zdaňovacího období,

PŘÍKLAD

Zdaňovacím obdobím fyzické osoby je kalendářní rok. Pokud jí dle přiznání za rok 2020, které podá v základní lhůtě do 1. 4. 2021, vyplyne daňová povinnost nad 30 000 Kč a do 150 000 Kč, bude mít stanoveny zálohy ve výši 40 % poslední známé daňové povinnosti v termínech do 15. 6. 2021 a do 15. 12. 2021.

- pokud poslední známá daňová povinnost přesáhla 150 000 Kč, platí se čtvrtletní zálohy na daň ve výši 1/4 poslední známé daňové povinnosti, a to v termínech do 15. dne třetího měsíce zdaňovacího období, do 15. dne šestého měsíce zdaňovacího období, do 15. dne devátého měsíce zdaňovacího období a do 15. dne dvanáctého měsíce zdaňovacího období.

PŘÍKLAD

Fyzická osoba, jejíž daňová povinnost dle přiznání za rok 2020 podaného v obecné lhůtě do 1. 4. 2021 přesáhla 150 000 Kč, bude mít stanoveny zálohy ve lhůtách do 15. 6. 2020, 15. 9. 2020, 15. 12. 2020 a 15. 3. 2021.

§ 38a odst. 5 ZDP

POZNÁMKA

Nižší zálohy (než je uvedeno v předchozím) budou hrazeny v případě, že je jedním z dílčích základů daně poplatníka i dílčí základ ze závislé činnosti (§ 6 ZDP), což znamená, že jeho zaměstnavatel měl povinnost srazit zálohy na daň (§ 38h ZDP). Pak:

- pokud je tento dílčí základ daně ze závislé činnosti roven 50 % nebo činí více než 50 % z celkového základu daně, neplatí poplatník zálohy žádné,

- pokud činí 15 % a více, avšak méně než 50 %, platí se určené zálohy (pololetní nebo čtvrtletní) v poloviční výši.

PŘÍKLAD

Poslední známá daňová povinnost fyzické osoby podle podaného přiznání byla 120 000 Kč, přičemž základ daně byl složen z dílčího základu ze závislé činnosti (300 000 Kč) a dílčího základu ze samostatné činnosti (700 000 Kč).

Z výše poslední známé daňové povinnosti vyplývají pololetní zálohy.

Jelikož je ale podíl dílčího základu daně ze závislé činnosti ve výši 30 % (300 000 Kč z 1 000 000 Kč), budou se zálohy hradit v poloviční výši. V daném případě to znamená zálohu ve výši 24 000 Kč (vypočteno jako 1/2 ze 40 % ze 120 000 Kč).

§ 38a odst. 5 ZDP Poplatník není povinen platit zálohy také v případě, jestliže ukončil činnost, z níž mu plynuly zdanitelné příjmy, nebo zanikl zdroj zdanitelných příjmů, a to od splátky následující po dni, v němž došlo ke změně rozhodných skutečností. Takovou skutečnost však poplatník musí oznámit svému správci daně.

§ 38a odst. 9 ZDP Poplatník neplatí zálohy ani v případě, že má pouze příjmy ze závislé činnosti plynoucí z tuzemska.

Při změně poslední známé daňové povinnosti v průběhu zdaňovacího období (např. na základě dodatečného daňového přiznání) se zálohy do té doby splatné nemění.

§ 38a odst. 1 ZDP Po skončení zdaňovacího období (kalendářního roku u fyzické osoby), za něž je podáváno daňové přiznání, se zaplacené zálohy na daň splatné v jeho průběhu započítávají na úhradu skutečné výše daně. Ze záloh, u nichž došlo k prodlení s placením, se na úhradu skutečné výše daně započítají pouze zálohy zaplacené do lhůty pro podání daňového přiznání.

POZNÁMKA

§ 155 DŘ Pokud po započtení zaplacených záloh vznikne poplatníkovi za dané zdaňovací období vratitelný přeplatek na dani alespoň ve výši 200 Kč, správce daně mu vrátí tento přeplatek na základě žádosti o vrácení přeplatku, kterou může poplatník vyplnit na poslední straně daňového přiznání k dani z příjmů fyzických osob.

§ 38zf ZDP Od zdaňovacího období roku 2018 platí, že pokud poplatník podá daňové přiznání současně s žádostí o vrácení vratitelného přeplatku před uplynutím lhůty stanovené pro podání daňového přiznání, hledí se na žádost jako na podanou v poslední den lhůty pro podání daňového přiznání. Znamená to, že pokud poplatník podal řádné daňové přiznání k dani z příjmů fyzických osob za zdaňovací období roku 2020 společně se žádostí o vrácení přeplatku na dani např. již v měsíci lednu 2021, je takto podaná žádost o vrácení přeplatku na dani považována za platně podanou a poplatníkovi musí být na jejím základě přeplatek na dani vrácen, pokud mu k datu vyměření daně, tj. k 1. 4. 2021, vznikl vratitelný přeplatek nejméně ve výši 200 Kč. Poplatník v tomto případě již nemusí (na rozdíl od minulosti před rokem 2018) podávat později novou žádost o vrácení přeplatku na dani.

3.9
Oznámení o osvobozených příjmech fyzických osob

§ 38v ZDP Od roku 2015 je pro poplatníky daně z příjmů fyzických osob stanovena povinnost oznámit jednotlivý příjem, který je osvobozený od daně z příjmů a je vyšší než 5 000 000 Kč, a to do konce lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém poplatník příjem obdržel.

Tato oznamovací povinnost se nevztahuje na příjem, o němž může příslušné údaje správce daně zjistit z rejstříků či evidencí, do kterých má přístup a které zveřejní na úřední desce a způsobem umožňujícím dálkový přístup.

Jde-li o příjem plynoucí do společného jmění manželů, splní výše uvedenou oznamovací povinnost jeden z manželů.

§ 38w ZDP Nepodá-li poplatník oznámení o osvobozených příjmech fyzických osob, vznikne mu povinnost uhradit pokutu za neoznámení osvobozeného příjmu ve výši:

a) 0,1 % z částky neoznámeného příjmu, pokud tuto povinnost splní, aniž by k tomu byl vyzván,

b) 10 % z částky neoznámeného příjmu, pokud poplatník tuto povinnost splní v náhradní lhůtě poté, co byl k tomu vyzván, nebo

c) 15 % z částky neoznámeného příjmu, pokud poplatník nesplní tuto povinnost ani v náhradní lhůtě.

Správce daně může zcela nebo zčásti prominout pokutu za neoznámení osvobozeného příjmu, pokud k nesplnění povinnosti oznámit osvobozený příjem došlo z důvodu, který lze s přihlédnutím k okolnostem daného případu ospravedlnit.

POZNÁMKA

Skutečnosti, v jejichž faktickém naplnění lze spatřovat důvody, pro které je možné prominout tuto pokutu, jsou vymezeny v pokynu GFŘ D-28 k promíjení pokuty za neoznámení osvobozeného příjmu, který pro daný účel upravuje též proces řízení o prominutí pokuty.

KAPITOLA 4

Jak se daň vypočítá

4.1
Základ daně a daňová ztráta

§ 5 odst. 1 ZDP U poplatníka daně z příjmů fyzických osob je základem daně částka, o kterou příjmy plynoucí poplatníkovi ve zdaňovacím období přesahují výdaje prokazatelně vynaložené na jejich dosažení, zajištění a udržení, pokud dále u jednotlivých příjmů podle § 6 až 10 ZDP není stanoveno jinak.

§ 5 odst. 2 ZDP U poplatníka, kterému plynou ve zdaňovacím období souběžně dva nebo více druhů příjmů uvedených v § 6 až 10 ZDP, je základem daně součet dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů s použitím ustanovení odstavce 1.

§ 5 odst. 3 ZDP Pokud podle účetnictví, daňové evidence nebo podle záznamů o příjmech a výdajích přesáhnou výdaje příjmy uvedené v § 7 a 9 ZDP, je rozdíl ztrátou. Tato ztráta upravená podle § 23 ZDP je daňovou ztrátou, o níž se sníží úhrn dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů uvedených v § 7 až 10 ZDP s použitím ustanovení odstavce 1.

§ 5 odst. 5 ZDP Do základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně a příjmy, pro které je dále stanoveno, že se z nich daň vybírá zvláštní sazbou daně podle § 36 ZDP ze samostatného základu daně, pokud § 36 odst. 6 nebo 7 ZDP nestanoví jinak. Do základu daně se nezahrnují příjmy zahrnuté do samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle § 16a ZDP

4.2
Sazby a výpočet daně

!

§ 16 odst. 1 ZDP S účinností od 1. 1. 2021 platí pro poplatníky daně z příjmů fyzických osob tyto sazby daně pro základ daně:

1. 15 % pro část základu daně do 48násobku průměrné mzdy a

2. 23 % pro část základu daně přesahující 48násobek průměrné mzdy.

POZNÁMKA

Průměrná mzda pro rok 2021 činí 35 441 Kč. To znamená, že sazba daně ve výši 23 % se použije až na tu část základu daně za toto zdaňovací období, která bude převyšovat částku 1 701 168 Kč.

! Na rozdíl od dřívějšího solidárního zvýšení daně ve výši 7 %, které dopadalo pouze na příjmy ze závislé činnosti podle § 6 ZDP a příjmy ze samostatné činnosti podle § 7 ZDP, nová sazba daně ve výši 23 % dopadá na celkový základ daně, tj. i na příjmy z kapitálového majetku podle § 8 ZDP, příjmy z nájmu podle § 9 ZDP i ostatní příjmy podle § 10 ZDP.

§ 16 odst. 2 ZDP Daň se vypočte ze základu daně sníženého o nezdanitelné části základu daně (§ 15 ZDP) a o odčitatelné položky od základu daně (§ 34 ZDP) a zaokrouhleného na celá sta Kč dolů, a to jako součet součinů příslušné části takového základu daně a sazby pro tuto část základu daně.

PŘÍKLAD

Základ daně stanovený podle § 16 odst. 2 ZDP za rok 2021 bude činit 1 914 200 Kč. Z části tohoto základu daně ve výši 1 701 168 Kč se vypočte daň sazbou 15 % a ze zbývající části základu daně ve výši 213 032 Kč se vypočte daň sazbou 23 %.

§ 16a odst. 1 ZDP Sazba daně pro samostatný základ daně činí 15 %.

§ 16a odst. 2 ZDP Daň se vypočte jako součin samostatného základu daně zaokrouhleného na celá sta Kč dolů a sazby daně pro tento základ daně.

§ 16ab odst. 1 ZDP Daň poplatníka se vypočte jako součet daně podle § 16 ZDP snížené o slevy na dani a daně podle § 16a ZDP.

POZNÁMKA

§ 146 odst. 1 DŘ Vypočtená daň se zaokrouhlí na celé Kč nahoru.

!

§ 16ab odst. 2 a 3 ZDP Pro výpočet daně dále od 1. 1. 2021 platí:

- pokud je daňový bonus podle § 35c odst. 3 ZDP vyšší nebo roven dani podle § 16a ZDP, sníží se o tuto daň daňový bonus a daň poplatníka se rovná nule,

- pokud je daňový bonus podle § 35c odst. 3 ZDP nižší než daň podle § 16a ZDP, daňový bonus je roven nule a daň poplatníka se rovná dani podle § 16a ZDP snížené o daňový bonus podle § 35c odst. 3 ZDP.

PŘÍKLAD

Příjem poplatníka daně z příjmů fyzických osob – studenta z nájmu nemovitého majetku (rodinného domku po babičce) za rok 2021 dosáhne 380 000 Kč a výdaje na dosažení, zajištění a udržení těchto příjmů budou činit 130 000 Kč. Jiné příjmy v tomto roce student nemá. Student v tomto roce uhradí 2 310 Kč na úrocích z úvěru na bytové potřeby (splacení členského podílu v družstvu spojeného s právem užívání bytu, ve kterém bydlí). Výpočet daně z příjmů studenta za rok 2021 bude následující:

- základ daně (380 000 − 130 000) činí 250 000 Kč,

- uhrazené úroky z úvěru na bytové potřeby (§ 15 odst. 3 ZDP) − 2 310 Kč,

- základ daně po snížení o úroky z úvěru činí 247 690 Kč,

- zaokrouhlený základ daně (na celé stokoruny dolů) je 247 600 Kč,

- 15% daň (247 600 × 0,15) činí 37 140 Kč,

- základní sleva na poplatníka − 27 840 Kč,

- sleva na studenta − 4 020 Kč,

- výsledná daň k zaplacení bude 5 280 Kč (37 140 – 27 840 – 4 020).

4.3
Zvláštní sazba daně

§ 36 ZDP Ve stanovených případech se příjmy fyzických osob nezdaňují sazbou daně podle § 16 nebo § 16a ZDP, ale aplikuje se na ně zvláštní sazba daně.

Zvláštní sazbě daně podléhají např.:

- příjem ze závislé činnosti na dohodu o provedení práce do 10 000 Kč od tuzemského zaměstnavatele, u kterého zaměstnanec neučinil prohlášení k dani (§ 6 odst. 4 ZDP),

- příjem autorů za příspěvky do novin, časopisů, rozhlasu a televize do 10 000 Kč (§ 7 odst. 6 ZDP),

- většina příjmů z kapitálového majetku (např. podíly na zisku obchodní korporace, podíly na zisku tichého společníka z účasti na podnikání, plnění ze zisku svěřenského fondu nebo rodinné fundace) a

- některé z ostatních příjmů (např. podíl člena obchodní korporace na likvidačním zůstatku, vypořádací podíl při zániku účasti člena v obchodní korporaci, výhra z loterie a tomboly, výhra z reklamní soutěže).

Od zdaňovacího období roku 2018 se zvláštní sazba daně uplatňuje i u příjmu ze závislé činnosti nepřesahujícího u téhož zaměstnavatele, u kterého zaměstnanec neučinil prohlášení k dani, za kalendářní měsíc částku rozhodnou pro účast zaměstnanců na nemocenském pojištění, a to bez ohledu na to, z jakého právního titulu tento příjem ze závislé činnosti plyne.

! Od 1. 1. 2021 je tato částka zvýšena z dosavadních 3 000 Kč na 3 500 Kč.

Zvláštní sazba daně pro fyzické osoby činí 15 % s těmito výjimkami:

- sazba 5 % je aplikována na příjmy z úplat u finančního leasingu, které plynou nerezidentovi v České republice, a

- sazba 35 % je aplikována na příjmy plynoucí rezidentům z tzv. daňových rájů podle § 36 odst. 1 písm. a) a b) ZDP (např. podíly na zisku, licenční poplatky, úroky, příjmy ze služeb a z nezávislých činností ze zdrojů na území České republiky).

§ 36 odst. 1
písm. c) ZDP Za „rezidenty z daňových rájů“ se považují fyzické a právnické osoby, které:

- nejsou daňovými rezidenty v České republice ani rezidenty v jiném členském státu EU nebo dalším státu tvořícím EHP ani

- nejsou daňovými rezidenty třetího státu, se kterým má Česká republika uzavřenu mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění všech druhů příjmů, která je prováděna, nebo mezinárodní smlouvu upravující výměnu informací v daňových záležitostech pro oblast daní z příjmů, která je prováděna, nebo který je smluvní stranou mnohostranné mezinárodní smlouvy obsahující ustanovení upravující výměnu informací v daňových záležitostech pro oblast daní z příjmů, která je v tomto státě a v České republice prováděna.

§ 36 odst. 3 ZDP Základem daně pro zvláštní sazbu daně je pouze příjem, pokud v tomto zákoně není stanoveno jinak. Základ daně se stanoví samostatně za jednotlivé cenné papíry, a to i v případě držby cenných papírů stejného druhu od jednoho emitenta. Základ daně se nesnižuje o nezdanitelnou část základu daně (§ 15 ZDP) a zaokrouhluje se na celé koruny dolů, s výjimkou příjmu plynoucího z podílu na zisku z účasti v obchodní společnosti nebo v podílovém fondu, je-li podíl v nich představován cenným papírem, u něhož se základ daně zaokrouhluje na celé haléře dolů. Pokud plynou v cizí měně úroky z účtu, který není podle podmínek toho, kdo účet vede, určen k podnikání, a z vkladního listu, stanoví se základ daně v cizí měně, a to bez zaokrouhlení. Daň z příjmů vybíraná zvláštní sazbou se zaokrouhluje na celé koruny dolů.

U příjmu plynoucího z podílu na zisku z účasti v obchodní společnosti nebo v podílovém fondu, je-li podíl v nich představován cenným papírem, se sražená daň (§ 38d ZDP) připadající na jednotlivý cenný papír nezaokrouhluje, avšak celková částka daně sražená plátcem daně z veškerých příjmů plynoucích jednomu poplatníkovi z majetkové účasti v jedné obchodní společnosti nebo z držby podílových listů jednoho podílového fondu se zaokrouhluje na celé koruny dolů. U příjmů uvedených v § 36 odst. 2 písm. a) nebo j) ZDP s výjimkou příjmu plynoucího z podílu na zisku z účasti v obchodní společnosti nebo v podílovém fondu, je-li podíl v nich představován cenným papírem, se základ daně a sražená daň nezaokrouhluje a celková částka daně sražená plátcem daně z jednotlivého druhu příjmu poplatníka fyzické osoby nebo poplatníka daně z příjmů právnických osob se zaokrouhluje na celé koruny dolů.

Podle bodu 4 přechodných ustanovení v čl. IV. zákona č. 364/2019 Sb. se ustanovení § 36 odst. 3 ZDP v současném znění použije i na úrokový příjem plynoucí od 1. 1. 2020 z dluhopisu emitovaného před 1. 1. 2013; v těchto případech se nepoužije bod 2 přechodných ustanovení čl. IV zákona č. 192/2012 Sb. (toto přechodné ustanovení dosud umožňovalo zaokrouhlovat každý jednotlivý úrokový příjem z každého jednotlivého dluhopisu emitovaného před 1. lednem 2013 na celé koruny směrem dolů; tento způsob zaokrouhlování znamenal v případě úrokových příjmů z tzv. korunových dluhopisů nulový základ daně a nulovou daň).

Zdanění zvláštní sazbou daně se liší od běžného způsobu zdanění tím, že daň sráží plátce daně a sražená daň je konečná (až na výjimky stanovené v § 36 odst. 6 a 7 ZDP).

§ 38d odst. 1 a 2 ZDP Srážku provádí plátce daně většinou při výplatě, poukázání nebo připsání ve prospěch poplatníka, u vybraných příjmů pak nejpozději v den, kdy o závazku účtuje.

§ 38d odst. 3 ZDP Plátce daně je povinen sraženou daň odvést svému místně příslušnému správci daně do konce kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, ve kterém byl povinen provést srážku podle odstavců 1 a 2.

PŘÍKLAD

Zaměstnavatel zúčtuje za měsíc duben 2021 svému zaměstnanci (který u zaměstnavatele neučinil prohlášení k dani) odměnu na základě dohody o provedení práce ve výši 8 000 Kč. Zaměstnavatel zaúčtuje k 30. 4. 2021 předpis nároku zaměstnance na odměnu ve výši 8 000 Kč, který poníží o sraženou daň ve výši 1 200 Kč. Zbývající částku ve výši 6 800 Kč zaměstnavatel vyplatí zaměstnanci na začátku měsíce května (v rámci výplatního termínu) a částku sražené daně ve výši 1 200 Kč odvede do 31. 5. 2021 na účet správce daně.

§ 38d odst. 9 ZDP Plátce daně je povinen podat místně příslušnému správci daně vyúčtování daně z příjmů vybírané srážkou podle zvláštní sazby daně (termín podávání viz kapitola 8.2, vzor vyplnění viz příloha 1, resp. 1.5).

KAPITOLA 5

Kontrola ze strany správce daně

5.1
Kontrola, lhůty pro doměření

§ 85 odst. 1 a 2 DŘ Předmětem daňové kontroly jsou daňové povinnosti, tvrzení daňového subjektu nebo jiné okolnosti rozhodné pro správné zjištění a stanovení daně vztahující se k jednomu daňovému řízení. Kontrola se provádí u daňového subjektu nebo na místě, kde je to vzhledem k účelu kontroly nejvhodnější.

POZNÁMKA

Opakovanou daňovou kontrolu (jež se týká skutečností, které již byly kontrolovány) je možné provést pouze tehdy, pokud:

- správce daně zjistí nové skutečnosti nebo důkazy, které nemohly být bez zavinění správce daně uplatněny v původní daňové kontrole a které zakládají pochybnosti o správnosti, průkaznosti nebo úplnosti dosud stanovené daně nebo tvrzení daňového subjektu, anebo

- daňový subjekt učiní úkon, kterým mění svá dosavadní tvrzení.

Opakovaná daňová kontrola však může být pouze v rozsahu, který odpovídá nově zjištěným skutečnostem (důkazům), resp. změně dosavadního tvrzení daňového subjektu.

Ke kontrole tvrzení daňového subjektu může správce daně přikročit nejdříve poté, co uplyne lhůta k podání tohoto tvrzení, a to ať již bylo podáno, nebo mělo být, ale nebylo.

Počítání lhůt viz § 33 DŘ (část I, díl 1, kapitola 1.3).

§ 148 odst. 1 DŘ Lhůta pro stanovení daně činí tři roky, počítá se ale až ode dne, v němž uplynula lhůta pro podání řádného daňového tvrzení nebo v němž se stala daň splatnou, aniž by zde byla současně povinnost podat řádné daňové tvrzení. Po jejím uplynutí daň již stanovit nelze.

PŘÍKLAD

Například u daňového přiznání k dani z příjmů fyzických osob za rok 2020 podávaného poplatníkem elektronicky v prodloužené čtyřměsíční lhůtě, tj. do 3. 5. 2021, začíná lhůta pro případné doměření daně běžet od uvedeného dne a tato lhůta skončí uplynutím lhůty tří let od tohoto dne.

Byla-li před uplynutím této lhůty zahájena daňová kontrola, došlo-li k podání řádného daňového tvrzení anebo je daňovému subjektu oznámena výzva k podání řádného daňového tvrzení, lhůta začne běžet opětovně ode dne, kdy byl tento úkon učiněn.

§ 148 odst. 2 DŘ K prodloužení lhůty, ale jen o jeden rok může dojít v případech, kdy je v posledních 12 měsících před uplynutím dosavadní lhůty pro stanovení daně:

- podáno dodatečného daňového tvrzení nebo oznámena výzva k jeho podání, pokud tato výzva vedla k doměření daně,

- oznámeno rozhodnutí o stanovení daně,

- zahájeno řízení o mimořádném opravném nebo dozorčím prostředku anebo oznámeno rozhodnutí o těchto prostředcích nebo

- oznámeno rozhodnutí o prohlášení nicotnosti rozhodnutí o stanovení daně.

Tyto obecné lhůty mohou konkrétní daňové zákony upravit (prodloužit) tak, jak to dále uvedeme pro daň z příjmů podle § 38r ZDP.

§ 38r odst. 1 ZDP V případě poskytnutí slevy na dani formou investičních pobídek (§ 35a nebo § 35b ZDP) se prodlužuje lhůta pro vyměření:

- jak pro zdaňovací období, ve kterém nárok na slevu vznikl,

- tak pro všechna zdaňovací období, za která lze tuto slevu uplatnit,
a končí současně se lhůtou pro vyměření za zdaňovací období, v němž uplynula lhůta pro uplatnění nároku na slevu na dani nebo nastaly skutečnosti uvedené v § 35a odst. 7, 8 nebo 9 ZDP.

§ 38r odst. 2 ZDP Bylo-li možné uplatnit daňovou ztrátu nebo její část jako položku odčitatelnou od základu daně ve zdaňovacích obdobích následujících po zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, za která byla stanovena, lhůta pro stanovení daně za období, za které byla daňová ztráta stanovena, a za všechna následující zdaňovací období, ve kterých bylo možné tuto daňovou ztrátu nebo její část uplatnit, končí současně se lhůtou pro stanovení daně za poslední zdaňovací období, ve kterém bylo možné daňovou ztrátu nebo její část uplatnit; pokud byla daňová ztráta nebo její část uplatněna jako položka odčitatelná od základu daně ve zdaňovacím období předcházejícím období, za které byla daňová ztráta stanovena, končí lhůta pro stanovení daně za toto zdaňovací období současně se lhůtou pro stanovení daně za poslední zdaňovací období, ve kterém bylo možné daňovou ztrátu nebo její část uplatnit. Vzdal-li se poplatník práva na uplatnění daňové ztráty pro zdaňovací období následující po období, za které se tato daňová ztráta stanoví, lhůta pro stanovení daně za zdaňovací období, které předchází období, za které byla daňová ztráta stanovena, a ve kterém byla daňová ztráta uplatněna, končí současně se lhůtou pro stanovení daně za období, ve kterém byla daňová ztráta stanovena.

Tímto způsobem se postupuje také při uplatnění daňové ztráty po převodu obchodního závodu, fúzi obchodních korporací nebo rozdělení obchodní korporace.

PŘÍKLAD

Pokud fyzická osoba vykáže v přiznání k dani z příjmů za kalendářní rok 2020 daňovou ztrátu (to je přípustné pouze u příjmů ze samostatné činnosti nebo u příjmů z nájmu), může ji podle § 34 odst. 1 ZDP uplatnit v letech 2021 až 2025. Lhůta pro vyměření za rok 2020 bude v důsledku toho končit současně se lhůtou pro vyměření či doměření daně za kalendářní rok 2025.

§ 38r odst. 3 ZDP Lhůta pro doměření daně při nesplnění podmínek pro uplatnění úplaty u finančního leasingu jako výdaje (§ 21d ZDP, § 24 odst. 4 ZDP) počíná běžet od konce kalendářního roku, v němž bylo možno poprvé ověřit splnění těchto zákonných podmínek.

PŘÍKLAD

Jednou z podmínek pro daňovou účinnost úplaty u finančního leasingu je u fyzických osob zahrnutí odkoupeného majetku po ukončení finančního leasingu do obchodního majetku poplatníka. To lze ověřit až z přiznání za zdaňovací období, kdy měl být odkoupený majetek zařazen do obchodního majetku. Pokud by např. finanční leasing probíhal od června 2016 do května 2021, lhůta pro doměření daně za rok 2016 z důvodů ověření plnění podmínek pro úplatu z finančního leasingu uplyne až současně se lhůtou pro vyměření či doměření daně za kalendářní rok 2021, v němž měl být odkoupený majetek zařazen do obchodního majetku fyzické osoby.

§ 38r odst. 4 ZDP Od roku 2015 pamatuje zákon i na případ, kdy se nezdanil příjem při pokračování v činnosti zemědělského podnikatele a nebyly k tomu splněny podmínky [viz § 3 odst. 4 písm. f) ZDP].

§ 148 odst. 5 DŘ Maximální lhůta pro stanovení daně končí nejpozději uplynutím 10 let od jejího počátku podle § 148 odst. 1 DŘ.

PŘÍKLAD

V případě daňového přiznání k dani z příjmů fyzických osob za rok 2020 podaném poplatníkem v obecné lhůtě do 1. 4. 2021 skončí maximální desetiletá lhůta pro stanovení daně počátkem dubna 2031.

5.2
Vybrané sankce ze strany správce daně

Sankce ze strany správce daně jsou popsány v DŘ. Jsou to mj. dále rozebírané:

- úrok z prodlení,

- penále,

- pokuta za opožděné tvrzení daně a

- pokuta za nesplnění povinnosti nepeněžité povahy.

POZNÁMKA

Správce daně je také oprávněn k udělování a výběru pokut za přestupky podle § 37 a § 37a ZÚ, které se však týkají pouze účetních jednotek (poplatníků vedoucích účetnictví).

§ 252 odst. 1 DŘ Pokud poplatník nezaplatí splatnou částku daně nebo i předepsaných záloh na daň nejpozději v den jejich splatnosti, je v prodlení a může očekávat ze strany správce daně sankci v podobě aplikace úroku z prodlení.

!

§ 252 odst. 2 písm. a) DŘ S účinností od 1. 1. 2021 je nově vymezena doba, po kterou vzniká úrok z prodlení. V případě nezaplacení splatné daně vzniká úrok z prodlení od čtvrtého dne následujícího po původním dni splatnosti daně do dne její platby (dosud platilo, že úrok z prodlení vznikal od pátého pracovního dne následujícího po původním dni splatnosti daně do dne její platby). V případě vratky vzniklé v důsledku neoprávněného uplatnění daňového odpočtu nebo daně vzniká úrok z prodlení ode dne vrácení, použití nebo převedení vratky vzniklé v důsledku stanovení daňového odpočtu nebo daně, anebo předepsání zálohy na daňový odpočet do dne její platby.

!
§ 252 odst. 4 DŘ Od 1. 1. 2021 nově platí, že výše úroku z prodlení odpovídá výši úroku z prodlení podle občanského zákoníku (dosud platilo, že výše úroku z prodlení odpovídá ročně výši repo sazby stanovené ČNB, zvýšené o čtrnáct procentních bodů a platné pro první den příslušného kalendářního pololetí).

V § 1970 OZ je stanoveno, že výši úroku z prodlení stanoví vláda nařízením. Od 1. 1. 2014 upravuje výši úroku z prodlení nařízení vlády č. 351/2013 Sb. Podle § 2 uvedeného nařízení vlády odpovídá výše úroku z prodlení ročně výši repo sazby stanovené Českou národní bankou pro první den kalendářního pololetí, v němž došlo k prodlení, zvýšené o 8 procentních bodů.

PŘÍKLAD

K 1. 1. 2021 platila repo sazba ve výši 0,25 % p. a. To znamená, že výše úroku z prodlení podle § 252 ZDP z každé pozdní platby daně v prvním pololetí roku 2021 činí 8,25 % p. a., přičemž na tuto výši úroku z prodlení nemají žádný vliv případné změny repo sazby, ke kterým dojde v průběhu prvního pololetí 2021.

! Podle Rozhodnutí o prominutí daně a příslušenství daně z důvodu mimořádné události, zveřejněného dne 9. 3. 2021 ve Finančním zpravodaji č. 16/2021, se hromadně promíjí úrok z prodlení podle § 252 DŘ (a také úrok z posečkané částky podle § 253 DŘ) na dani z příjmů za zdaňovací období roku 2020, a to

- poplatníkům daně z příjmů fyzických osob podávajícím daňové přiznání k dani z příjmů v obecné

lhůtě podle § 136 odst. 1 DŘ (tj. do 1. 4. 2021) za podmínky, že dojde k úhradě daně z příjmů za

zdaňovací období roku 2020 nejpozději dne 3. 5. 2021,

- poplatníkům daně z příjmů fyzických osob podávajícím daňové přiznání k dani z příjmů za

zdaňovací období roku 2020 elektronicky ve lhůtě podle § 136 odst. 2 písm. a) DŘ (tj. do 3. 5. 2021)

za podmínky, že dojde k úhradě daně z příjmů za zdaňovací období roku 2020 nejpozději dne

1. 6. 2021.

§ 251 DŘ, § 38p ZDP Sankcí za chybné tvrzení daně je penále. Daňovému subjektu vzniká povinnost uhradit penále z částky doměřené daně tak, jak byla při doměřovacím řízení podle § 143 DŘ stanovena oproti poslední známé dani, a to ve výši:

1. 20 % v případě, že je daň zvyšována,

2. 20 % v případě, že je snižován daňový odpočet,

3. 1 % v případě, že je snižována daňová ztráta.

Penále se neuplatňuje při doměření daně na základě dodatečného daňového přiznání nebo dodatečného vyúčtování; to však neplatí v případě, kdy podání dodatečného daňového přiznání nebo dodatečného vyúčtování nebylo přípustné.

§ 250 DŘ Sankcí za opožděné podání daňového přiznání nebo za nesplnění povinnosti podat daňové přiznání je pokuta za opožděné tvrzení daně. Pokuta za opožděné daňové tvrzení nevzniká za prvních pět pracovních dnů zpoždění.

Výše pokuty za opožděné daňové tvrzení činí:

- 0,05 % stanovené daně za každý následující den prodlení, nejvýše však 5 % stanovené daně,

- 0,05 % stanoveného daňového odpočtu za každý následující den prodlení, nejvýše však 5 % stanoveného daňového odpočtu, nebo

- 0,01 % stanovené daňové ztráty za každý následující den prodlení, nejvýše však 5 % stanovené daňové ztráty.

Obdobně je sankcionován i plátce daně, nepodá-li hlášení, vyúčtování, následné hlášení nebo dodatečné vyúčtování, ačkoliv měl tuto povinnost, nebo učiní-li tak po stanovené lhůtě (se zpožděním opět delším než pět pracovních dnů). V těchto případech pokuta činí 0,05 % z celkové částky daně, kterou byl plátce povinen v hlášení nebo vyúčtování uvést za každý následující den prodlení, nejvýše však 0,5 % z celkové částky daně, kterou byl plátce povinen v hlášení nebo vyúčtování uvést.

Ať už se jedná o poplatníka, nebo plátce, pro stanovení pokuty platí ještě následující pravidla:

!

- pokuta se neudělí, pokud by její výše byla menší než 1 000 Kč (do 31. 12. 2020 platil nižší limit, a to 200 Kč), ale

- v případě, kdy nebylo daňové tvrzení (řádné či dodatečné) podáno vůbec, pak se uplatní maximální výše pokuty (ta může dosáhnout až 300 000 Kč), minimálně však činí 500 Kč.

§ 250 odst. 7 DŘ Výše pokuty za opožděné daňové tvrzení je poloviční, pokud:

- daňový subjekt podá daňové tvrzení do 30 dnů od marného uplynutí lhůty pro jeho podání a

- v daném kalendářním roce nebylo správcem daně u daňového subjektu v době vydání platebního výměru zjištěno jiné prodlení při podání daňového tvrzení.

§ 38o ZDP Podle zvláštního ustanovení o pokutě za opožděné tvrzení daně v § 38o ZDP se v případě poplatníka daně z příjmů fyzických osob, u něhož je část dílčího základu daně z příjmů ze závislé činnosti, ze kterých plátce daně sráží zálohu na daň, vyšší než 50 % celkového základu daně, snižuje pokuta za opožděné tvrzení daně u daňového přiznání k dani z příjmů fyzických osob na desetinu.

! Podle Rozhodnutí o prominutí daně a příslušenství daně z důvodu mimořádné události, zveřejněného dne 9. 3. 2021 ve Finančním zpravodaji č. 16/2021, se hromadně promíjí pokuta podle § 250 odst. 1 DŘ za opožděné podání daňového přiznání za zdaňovací období roku 2020, a to

- poplatníkům daně z příjmů fyzických osob podávajícím daňové přiznání k dani z příjmů za

zdaňovací období roku 2020 v obecné lhůtě podle § 136 odst. 1 DŘ (tj. do 1. 4. 2021) za podmínky,

že k podání daňového přiznání dojde nejpozději dne 3. 5. 2021,

- poplatníkům daně z příjmů fyzických osob podávajícím daňové přiznání k dani z příjmů za

zdaňovací období roku 2020 elektronicky ve lhůtě podle § 136 odst. 2 písm. a) DŘ (tj. do 3. 5. 2021)

za podmínky, že k podání daňového přiznání dojde nejpozději dne 1. 6. 2021.

§ 247a DŘ Pokuty za nesplnění povinnosti nepeněžité povahy jsou poměrně přísné:

- Pokutu až do 500 000 Kč může správce daně uložit např. tomu, kdo:

1. nesplní registrační, ohlašovací nebo jinou oznamovací povinnost stanovenou daňovým zákonem nebo správcem daně, nebo

2. nesplní záznamní nebo jinou evidenční povinnost stanovenou daňovým zákonem nebo správcem

daně.

!

- Od 1. 1. 2021 vzniká povinnost uhradit pokutu ve výši 1 000 Kč (dříve 2 000 Kč) tomu, kdo na výzvu správce daně neodstraní vadu podání podle § 74 odst. 1 písm. c) nebo d) DŘ (např. podá daňové přiznání v listinné podobě, ačkoli byl povinen tak učinit elektronicky); správce daně může rozhodnout o zvýšení pokuty až na 50 000 Kč, pokud neodstranění vady podání podle § 74 odst. 1 písm. c) nebo d) DŘ závažně ztěžuje správu daní.

Tyto pokuty lze uložit nebo rozhodnout o povinnosti je platit nejpozději do tří let ode dne, ve kterém došlo k porušení povinnosti.

DÍL 2

Daň z příjmů OSVČ

KAPITOLA 1

Obecné principy stanovení základu daně z příjmů OSVČ

1.1
Rozdělení příjmů OSVČ

§ 7 odst. 1 a 2 ZDP Dílčí základ daně u osob samostatně výdělečně činných (OSVČ) je upraven v § 7 ZDP. Zahrnuje se do něho příjem ze samostatné činnosti, rozdělovaný na podnikání a jinou samostatnou výdělečnou činnost.

§ 7 odst. 1 ZDP

1. Příjmy z podnikání jsou:

1. příjem ze zemědělské výroby, lesního a vodního hospodářství, přičemž podnikání v této oblasti upravuje § 2e zákona č. 252/1997 Sb., o zemědělství,

2. příjem ze živnosti, tj. z podnikání na základě živnostenského oprávnění podle ŽZ,

3. příjem z jiného podnikání neuvedeného pod a) a b), ke kterému je potřeba podnikatelské oprávnění podle zvláštního právního předpisu (např. činnost lékařů, zubních lékařů, veterinárních lékařů, auditorů, daňových poradců, advokátů, notářů, pojišťovacích zprostředkovatelů),

4. podíl společníka veřejné obchodní společnosti a komplementáře komanditní společnosti na zisku.

§ 7 odst. 2 ZDP

1. Příjmy z jiné samostatné výdělečné činnosti, pokud nepatří mezi příjmy ze závislé činnosti, jsou:

1. příjem z užití nebo poskytnutí práv z průmyslového vlastnictví, autorských práv včetně práv příbuzných právu autorskému (zákon č. 527/1990 Sb., o vynálezech, průmyslových vzorech a zlepšovacích návrzích), a to včetně příjmů z vydávání, rozmnožování a rozšiřování literárních a jiných děl vlastním nákladem,

2. příjem z nájmu majetku zařazeného v obchodním majetku (viz § 4 odst. 4 ZDP),

3. příjem z výkonu nezávislého povolání (např. příjem tlumočníka nebo i činnost svěřenského správce svěřenského fondu, bude-li tento správce fyzickou osobou).

Výčet jednotlivých možností v rozdělení na podnikání (§ 7 odst. 1 ZDP) a na jinou samostatnou výdělečnou činnost (§ 7 odst. 2 ZDP) jsme uvedli v členění podle jednotlivých ustanovení zákona, neboť určení druhu samostatné činnosti má pro určité činnosti jistá specifika, např.:

- ustanovení o možnosti rozdělení příjmů a výdajů na spolupracující osobu (§ 13 ZDP), které nelze aplikovat na podíly na zisku společníků v. o. s. a komplementářů k. s.,

- rozdílná možnost uplatnění výdajů procentem z příjmů (§ 7 odst. 7 ZDP),

- speciální úprava pro vybrané příjmy autorů do 10 000 Kč (§ 7 odst. 6 ZDP) apod.

1.2
Princip stanovení základu daně z příjmů OSVČ

§ 7 odst. 3 ZDP Základ daně z příjmů OSVČ (dílčí základ daně ze samostatné činnosti) je tvořen příjmy z činností uvedených v předchozí kapitole (§ 7 odst. 1 a 2 ZDP).

Příjmy ze samostatné činnosti je možné snížit o výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění a udržení podle § 24 ZDP (dále též „daňové výdaje“). Daňové výdaje lze uplatnit několika způsoby:

- na základě účetnictví (ZÚ, PVZÚ), kdy se použijí ustanovení § 23 až 33 ZDP,

- na základě daňové evidence (§ 7b ZDP), kdy se rovněž použijí ustanovení § 23 až 33 ZDP,

- procentem z dosažených příjmů (§ 7 odst. 7 ZDP); uplatnit daňové výdaje procentem z příjmů lze i v případě, že poplatník vede účetnictví.

POZNÁMKA

Fyzická osoba může pro každé zdaňovací období zvolit způsob uplatňování výdajů k příjmům ze samostatné činnosti. Změna dosavadního způsobu uplatňování výdajů však může přinést určité povinnosti ještě pro zdaňovací období, které předchází změně [blíže v § 23 odst. 8 písm. b) ZDP]. Při přechodu z vedení účetnictví na daňovou evidenci postupuje poplatník podle přílohy č. 2 ZDP, při přechodu z daňové evidence na vedení účetnictví postupuje poplatník podle přílohy č. 3 ZDP.

Daňové výdaje se neuplatňují u podílů společníků v. o. s. a komplementářů k. s. na zisku, neboť tyto příjmy se už rozdělují ponížené o daňové výdaje.

§ 7 odst. 14 ZDP U poplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti, nejsou příjmy podle § 20b odst. 1 plynoucí těmto společnostem součástí základu daně (dílčího základu daně) podle § 7 odst. 4 nebo 5 ZDP a zahrnují se do samostatného základu daně.

§ 36 ZDP Příjmy daňových nerezidentů, které jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně

Příjmy ze samostatné činnosti, které plynou fyzickým osobám – daňovým nerezidentům (§ 2 odst. 3 ZDP), jako např. příjmy

- ze služeb s výjimkou provádění stavebně-montážních projektů, příjmy z obchodního, technického nebo jiného poradenství, řídicích a zprostředkovatelských činností a obdobných činností poskytovaných na území České republiky [§ 22 odst. 1 písm. c) ZDP],

- z nezávislé činnosti (např. architekta, lékaře, inženýra, právníka, vědce, učitele, umělce, daňového či účetního poradce a podobných profesí) vykonávané na území České republiky [§ 22 odst. 1 písm. f) bod 1 ZDP] nebo

- z osobně vykonávané činnosti na území České republiky nebo zde zhodnocované veřejně vystupujícího umělce, sportovce, artisty a spoluúčinkujících osob, bez ohledu na to, komu tyto příjmy plynou a z jakého právního vztahu [§ 22 odst. 1 písm. f) bod 2 ZDP], nebo

- z úhrad od tuzemských rezidentů, případně od stálých provozoven poplatníků nerezidentů v České republice z náhrad za poskytnutí práva na užití nebo za užití předmětu průmyslového vlastnictví, počítačových programů (software), výrobně-technických a jiných hospodářsky využitelných poznatků (know-how) nebo náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití práva autorského nebo práva příbuzného právu autorskému [§ 22 odst. 1 písm. g) bod 1 a 2 ZDP],

jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně [§ 36 odst. 1 písm. a) ZDP] ve výši 15 % (případně 35 %, jedná-li se o rezidenty z daňových rájů).

§ 36 odst. 7 ZDP Pokud je daňovým nerezidentem fyzická osoba z jiného členského státu EU nebo dalších států, které tvoří Evropský hospodářský prostor, může zahrnout uvedené příjmy zdaněné zvláštní sazbou daně do daňového přiznání v ČR a započíst tak sraženou daň na svou celkovou daňovou povinnost. Navíc pokud by nebylo možné sraženou daň započítat z důvodu, že daňová povinnost z příjmů ze zdrojů na území ČR byla nulová anebo byla vykázána daňová ztráta, vznikne nerezidentovi vratitelný přeplatek.

Dílčí základ daně z příjmů ze samostatné činnosti se zahrne do celkového daňového základu fyzické osoby.

KAPITOLA 2

Vedení účetnictví

2.1
Koho se vedení účetnictví týká

§ 1 odst. 2 ZÚ Jednou z možností, jak evidovat příjmy a výdaje v rámci samostatné činnosti, je vést účetnictví.

Povinnost vést účetnictví se týká následujících fyzických osob (ať již tuzemských, nebo zahraničních):

1. osoby, které jsou jako podnikatelé zapsány v obchodním rejstříku,

2. ostatní fyzické osoby, které jsou podnikateli, pokud jejich obrat podle ZDPH včetně zdanitelných plnění osvobozených od této daně, jež nejsou součástí obratu, v rámci jejich podnikatelské činnosti přesáhl za bezprostředně předcházející kalendářní rok částku 25 000 000 Kč, a to od prvního dne kalendářního roku,

3. ostatní fyzické osoby, které vedou účetnictví na základě svého rozhodnutí, tedy osoby vedoucí účetnictví dobrovolně,

4. ostatní fyzické osoby, které jsou podnikateli a jsou společníky sdruženými ve společnosti (§ 2716 a násl. OZ), pokud alespoň jeden ze společníků sdružených v této společnosti je osobou vedoucí účetnictví z důvodů uvedených v předchozích bodech,

5. ostatní fyzické osoby, kterým povinnost vedení účetnictví ukládá zvláštní právní předpis.

§ 4 ZÚ I když je výčet osob, kterých se povinnost k vedení účetnictví týká, poměrně přehledný, složitější bývá určení okamžiku, odkdy taková osoba začne povinně účtovat. ZÚ totiž nejprve v § 1 určuje, kdy se fyzická osoba stane účetní jednotkou, a teprve v návaznosti na důvod, pro který se fyzická osoba stala účetní jednotkou, stanoví v § 4 okamžik zahájení vedení účetnictví.

PŘÍKLAD

Podnikající fyzická osoba překročila za rok 2020 obrat 25 000 000 Kč. Takový podnikatel se podle ustanovení § 1 odst. 2 písm. e) ZÚ stává účetní jednotkou od 1. 1. 2021, ale povinnost vést účetnictví má podle ustanovení § 4 odst. 3 ZÚ až od 1. 1. 2022.

§ 4a odst. 1 ZDPH V případě, kdy je rozhodujícím kritériem pro to, zda fyzická osoba povede účetnictví, její obrat, odkazuje zákon o účetnictví na vymezení obratu podle ZDPH. Podle § 4a odst. 1 ZDPH se pro účely tohoto zákona obratem rozumí souhrn úplat bez daně [podle § 4 odst. 1 písm. a) ZDPH se pro účely tohoto zákona úplatou rozumí částka v peněžních prostředcích nebo hodnota nepeněžitého plnění, které jsou poskytnuty v přímé souvislosti s plněním, případně i dotace k ceně], které osobě povinné k dani náležejí za uskutečněná plnění, kterými jsou dodání zboží a poskytnutí služby, s místem plnění v tuzemsku, jde-li o úplaty za:

- zdanitelné plnění,

- plnění osvobozené od DPH s nárokem na odpočet daně nebo

- plnění osvobozené od DPH bez nároku na odpočet daně, ale pro účely DPH pouze v případě pojišťovacích, penzijních a finančních činností a nájmu a dodání vybraných nemovitých věcí (§ 54 až 56a ZDPH), a to za předpokladu, že nejsou doplňkovou činností uskutečňovanou příležitostně (pro účely ZÚ se však zahrnou všechna osvobozená plnění bez nároku na odpočet daně).

POZNÁMKA

Do obratu podle ZDPH vstupují stanovené nebo sjednané částky úplat za vymezená uskutečněná plnění v rámci uskutečňování ekonomických činností osoby povinné k dani vždy k datu uskutečnění těchto plnění, nikoliv k datu přijetí úplaty nebo zaúčtování do výnosů podle účetních předpisů. Úplaty za plnění vymezená v § 4a odst. 1 ZDPH se tedy do obratu osoby povinné k dani započítávají vždy ke dni uskutečnění dodání zboží nebo poskytnutí služby bez ohledu na to, kdy a zda vůbec jsou tyto úplaty zaplaceny. Úplaty přijaté před uskutečněním vymezených plnění se do obratu započítávají až ke dni uskutečnění těchto plnění.

§ 4a odst. 2 ZDPH Do obratu se nezahrnuje úplata za dodání nebo poskytnutí dlouhodobého majetku, není-li toto uskutečněné plnění nedílnou součástí obvyklé ekonomické činnosti osoby povinné k dani [viz vymezení pojmu „dlouhodobý majetek“ v § 4 odst. 4 písm. d) ZDPH].

POZNÁMKA

V případě společnosti podle OZ (dříve sdružení bez právní subjektivity) si každý společník zjišťuje svůj obrat podle ZDPH sám za sebe, a to včetně svého podílu na obratu z uskutečněných plnění při společné činnosti ve společnosti (do obratu společníka se tedy již nezahrnuje obrat za celou společnost, jak tomu bylo dříve podle právní úpravy platné do 30. 6. 2017).

§ 4 odst. 7 ZÚ Zákon o účetnictví umožňuje i tzv. dobrovolné vedení účetnictví. To znamená, že fyzická osoba může na účtování přejít i dobrovolně. Pozor však na to, že účetní jednotky (s výjimkou ukončení činnosti) musejí vést účetnictví nejméně v pěti účetních obdobích po sobě jdoucích.

Pokud se fyzická osoba rozhodne vést účetnictví, činí tak (vyjma případů zahájení podnikání) vždy od počátku účetního období (kterým je zpravidla kalendářní rok, v případě podnikatele s příjmy ze zemědělské výroby, lesního a vodního hospodářství nebo ze živnosti lze přejít po oznámení správci daně i na účtování v hospodářském roce).

§ 7 odst. 12 ZDP Účtování v hospodářském roce může být pro fyzickou osobu i zajímavou metodou k určité daňové optimalizaci daňové povinnosti, neboť výsledek hospodaření za hospodářský rok vstupuje do dílčího základu daně ze samostatné činnosti až v kalendářním roce, do kterého spadá poslední den hospodářského roku (např. výsledek hospodaření za hospodářský rok od 1. 2. 2020 do 31. 1. 2021 se zdaní až v přiznání za zdaňovací období kalendářního roku 2021).

§ 23 odst. 8
písm. b) bod 3 ZDP V případech, kdy se realizuje přechod z uplatňování výdajů v procentní výši z dosažených příjmů na vedení účetnictví, a to ať v rámci samostatné činnosti (§ 7 odst. 7 ZDP), nebo v rámci nájmu (§ 9 odst. 4 ZDP), je potřeba rozdíl mezi příjmy a výdaji, z něhož se vychází pro zjištění základu daně za zdaňovací období předcházející zdaňovacímu období, ve kterém ke změně způsobu uplatňování výdajů došlo, upravit o hodnotu pohledávek, které by při úhradě byly zdanitelným příjmem [s výjimkou pohledávek uvedených v § 24 odst. 2 písm. y) ZDP].

Tyto úpravy se týkají zdaňovacího období předcházejícího tomu, ve kterém ke změně způsobu uplatňování výdajů došlo. To může vést k povinnosti podat dodatečné daňové přiznání za toto předcházející období. Zákon však říká, že poplatník není v prodlení, jestliže podá dodatečné daňové přiznání a zaplatí daň nejpozději do dne, kdy je povinen podat daňové přiznání k dani za zdaňovací období, ve kterém ke změně uplatňování výdajů došlo.

PŘÍKLAD

Předpokládejme, že fyzická osoba uplatňovala ve zdaňovacím období roku 2020 u příjmů z podnikání výdaje v procentní výši z dosažených příjmů. Tato fyzická osoba se rozhodla přejít od zdaňovacího období roku 2021 na vedení účetnictví. K 1. 1. 2021 nemá žádné dluhy ani zálohy (ať již přijaté, nebo poskytnuté) a nemá ani žádné zásoby. Eviduje však neuhrazenou pohledávku za prodané zboží ve výši 20 000 Kč. Podle § 23 odst. 8 písm. b) bodu 3 ZDP má poplatník povinnost upravit základ daně za rok 2020 o hodnotu pohledávek, tj. zvýšit dílčí základ daně podle § 7 ZDP o 20 000 Kč. Pokud podnikatel podá dodatečné daňové přiznání za rok 2020 (na vyšší daňovou povinnost o 3 000 Kč) nejpozději do dne, kdy je povinen podat daňové přiznání za rok 2021 a ve stejné lhůtě uhradí rozdíl na dani za rok 2020, nehrozí mu žádný postih za opožděnou úhradu daně.

§ 5 odst. 8 ZDP Přechod z vedení daňové evidence na vedení účetnictví se řídí postupem uvedeným v příloze č. 3 ZDP. V období, ve kterém bylo zahájeno účtování, se:

- základ daně zvýší o hodnotu zásob a cenin, hodnotu poskytnutých záloh, s výjimkou záloh na hmotný majetek, a hodnotu pohledávek, které by při úhradě byly zdanitelným příjmem [to se netýká pohledávek, které v době vedení daňové evidence byly za dlužníkem uvedeným v § 24 odst. 2 písm. y) ZDP],

- základ daně sníží o hodnotu přijatých záloh, hodnotu dluhů, které by při úhradě byly výdajem na dosažení, zajištění a udržení příjmů.

U plátce daně z přidané hodnoty se rozumí hodnotou závazku hodnota bez DPH, pokud byl uplatněn odpočet DPH, a hodnotou pohledávky hodnota bez DPH, byla-li splněna daňová povinnost na výstupu.

Stejným způsobem se postupuje i v případě přechodu z vykazování příjmů a výdajů u nájmu podle § 9 odst. 6 ZDP na vedení účetnictví.

§ 23 odst. 14 ZDP Popsaný dopad při přechodu z daňové evidence na vedení účetnictví lze zmírnit, a to tak, že lze hodnotu zásob a pohledávek, které poplatník evidoval v době zahájení vedení účetnictví, zahrnout do základu daně:

- buď jednorázově v době zahájení vedení účetnictví,

- nebo postupně po devět následujících zdaňovacích období, počínaje zdaňovacím obdobím zahájení vedení účetnictví.

POZNÁMKA

V tomto případě „postupně“ neznamená rovnoměrně, proto máme-li takto zdanit zásoby ve výši 90 000 Kč, neznamená to zvyšovat základ daně po dobu devíti let každý rok o částku 10 000 Kč, ale možná je i varianta se zvýšením základu daně např. 8krát o částku 5 Kč a naposledy o 89 960 Kč nebo i jiná, ještě výhodnější. Poplatník si tak alespoň částečně může zdanění rozplánovat a optimalizovat svou daňovou povinnost.

O výhodu rozložení dodanění až do devíti následujících zdaňovacích období podnikatel přijde, pokud:

- ukončí nebo přeruší činnost nebo

- ukončí vedení účetnictví nebo

- vloží pohledávky nebo zásoby do obchodní korporace anebo

- změní způsob uplatňování výdajů na výdaje procentem z příjmů.

V období porušení podmínek pak bude muset zbylou část zásob a pohledávek zahrnout do základu daně.

Zmíněné ustanovení § 23 odst. 14 ZDP se týká pouze poplatníků s příjmy ze samostatné činnosti, netýká se tedy příjmů z nájmu (§ 9 ZDP).

I přesto, že poplatník vede účetnictví (ať již povinně, nebo dobrovolně), může při stanovení dílčího základu za příjmy ze samostatné činnosti v rámci daňového přiznání vykázat výdaje procentem, případně po splnění dalších podmínek mít daň stanovenou paušální částkou (§ 7a ZDP a násl.).

2.2
Odkazy na zákonné normy, které je nutno dodržet

ZÚ Hlavním předpisem pro vedení účetnictví je zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví. Ten definuje základní pojmy a upravuje základní účetní zásady, metody a pravidla.

PVZÚ K provedení některých ustanovení ZÚ je pověřeno vydat vyhlášky Ministerstvo financí. Pro podnikatele je vydána PVZÚ. Speciální prováděcí vyhlášky byly vydány pro banky, pojišťovny, pro neziskový sektor či pro územní samosprávné celky a organizační složky státu.

Za účelem docílení souladu při používání účetních metod účetními jednotkami zajišťuje Ministerstvo financí tvorbu a vydávání Českých účetních standardů (jsou zveřejňovány ve Finančním zpravodaji). Pro podnikatele jsou stanoveny účetní standardy č. 001 až 009 a 011 až 024.

§ 13a ZÚ Účetnictví lze vést v tzv. zjednodušeném rozsahu, který lze u fyzických osob použít, pokud jsou malou nebo mikro účetní jednotkou a nemají povinnost mít účetní závěrku ověřenu auditorem. Takové účetní jednotky:

- sestavují účtový rozvrh, v němž mohou uvést pouze účtové skupiny, nevyžaduje-li zvláštní právní předpis (např. zákon o rozpočtových pravidlech) členění podrobnější,

- mohou spojit účtování v deníku s účtováním v hlavní knize,

- nepoužijí ustanovení ZÚ týkající se účetních rezerv a účetních opravných položek, zachycují pouze daňové rezervy a daňově účinné opravné položky,

- nepoužijí ustanovení o ocenění reálnou hodnotou (§ 27 ZÚ),

- nemusejí rozvádět zápisy v knihách analytických účtů a v knihách podrozvahových účtů.

KAPITOLA 3

Daňová evidence

3.1
Koho se daňová evidence týká

§ 7 odst. 13 ZDP Poplatníci s příjmy ze samostatné činnosti podle § 7 odst. 1 a 2 ZDP, kteří nevedou účetnictví, neuplatňují výdaje podle § 7 odst. 7 ZDP a jejichž daň za dané zdaňovací období není rovna paušální dani, postupují podle § 7b ZDP, který upravuje daňovou evidenci.

POZNÁMKA

Daňová evidence se týká pouze fyzických osob s příjmy ze samostatné činnosti (§ 7 ZDP), netýká se tedy např. evidování příjmů a výdajů u nepodnikatelského nájmu vlastníků nemovité věci zahrnovaných do základu daně podle § 9 ZDP a nelze ji pro něj použít.

Poplatník daně z příjmů fyzických osob může při stanovení dílčího základu za příjmy ze samostatné činnosti také přejít na uplatňování výdajů procentem (v takovém případě ale dojde k ukončení vedení daňové evidence), případně se může stát poplatníkem v paušálním režimu (§ 2a ZDP) a platit paušální daň (§ 7a ZDP).

3.2
Základní principy

§ 7b odst. 1 ZDP D

Daňová evidence je vymezena jako evidence pro účely stanovení základu daně z příjmů ze samostatné činnosti, která obsahuje údaje:

- o příjmech a výdajích, v členění potřebném pro zjištění základu daně,

- o majetku (zejména o hmotném a nehmotném majetku, zásobách, pohledávkách) a dluzích.

§ 7b odst. 2 a 3 ZDP V obsahovém vymezení složek majetku v daňové evidenci se ZDP odkazuje na účetní předpisy (§ 6 až 9 PVZÚ), ale obsahuje i vlastní vymezení ocenění majetku a dluhů:

1. hmotný majetek se oceňuje podle § 29 ZDP,

§ 5 odst. 9 ZDP

1. pohledávky

- jmenovitou hodnotou,

- pořizovací cenou u pohledávky nabyté postoupením,

- cenou určenou podle ZOM ke dni nabytí majetku u pohledávky nabyté bezúplatně,

POZNÁMKA

U poplatníků, kteří jsou plátci daně z přidané hodnoty nebo jimi byli v době vzniku pohledávky, se jmenovitá hodnota pohledávky snižuje o výši DPH, pokud byla splněna vlastní daňová povinnost na výstupu.

1. ostatní majetek se oceňuje

- pořizovací cenou, je-li pořízen úplatně,

POZNÁMKA

Pořizovací cenou se rozumí cena, za kterou byl majetek pořízen, a náklady s jeho pořízením související [viz § 25 odst. 5 písm. a) ZÚ, § 47 odst. 1 PVZÚ].

- vlastními náklady, je-li pořízen ve vlastní režii,

POZNÁMKA

Vlastními náklady se rozumí přímé náklady vynaložené na výrobu nebo jinou činnost, popř. i přiřaditelné nepřímé náklady, které se vztahují k výrobě nebo jiné činnosti, vymezené v souladu s účetními metodami [viz § 25 odst. 5 písm. c) a d) ZÚ].

- cenou určenou podle ZOM ke dni nabytí majetku bezúplatně,

1. dluhy se oceňují při vzniku jmenovitou hodnotou, při převzetí pořizovací cenou,

2. peněžní prostředky a ceniny se oceňují svými jmenovitými hodnotami.

POZNÁMKA

Podle pokynu GFŘ D-22 se příjmy a výdaje v cizí měně evidované v daňové evidenci přepočítají podle § 38 ZDP. V § 38 odst. 1 ZDP je stanoveno, že pokud poplatník nevede účetnictví, použije s výjimkou uvedenou v odst. 2 jednotný kurz, nevyužije-li kurzy devizového trhu uplatňované podle zvláštních právních předpisů pro účetnictví. Jednotný kurz se stanoví jako průměr směnného kurzu stanoveného ČNB poslední den každého měsíce zdaňovacího období. Jednotný kurz měn uváděných v kurzovním lístku ČNB stanoví pro zdaňovací období GFŘ pokynem řady D vždy po skončení zdaňovacího období (pro zdaňovací období roku 2020 byly jednotné kurzy stanoveny pokynem GFŘ D-49).

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy meritum Daň z příjmů 2021.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.