Shrnutí předpisů o advokacii

Shrnutí předpisů o advokacii

Martin Pelikán

2. vydání

Vzor citace:

PELIKÁN, M. Shrnutí předpisů o advokacii. 2. vyd. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2022, 184 s.

Právní stav publikace je k 1. 1. 2022.

© Mgr. Martin Pelikán, Ph.D., 2022

ISBN 978-80-7676-256-5 (brož.)

ISBN 978-80-7676-257-2 (e-pub)

ISBN 978-80-7676-258-9 (mobi)

www.wolterskluwer.cz

Seznam použitých zkratek[1]

advokátní tarif

vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 177/1996 Sb., o odměnách advokátů a náhradách advokátů za poskytování právních služeb (advokátní tarif)

ČAK

Česká advokátní komora

etický kodex

usnesení představenstva České advokátní komory č. 1/1997 Věstníku, kterým se stanoví pravidla profesionální etiky a pravidla soutěže advokátů České republiky (etický kodex)

insolvenční zákon

zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon)

jednací řád sněmu ČAK

jednací řád sněmu České advokátní komory ze dne 29. 10. 2002

kárný řád

vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 244/1996 Sb., kterou se podle zákona č. 85/1996 Sb., o advokacii, stanoví kárný řád (advokátní kárný řád)

nařízení o minimální mzdě

nařízení vlády č. 567/2006 Sb., o minimální mzdě, o nejnižších úrovních zaručené mzdy, o vymezení ztíženého pracovního prostředí a o výši příplatku ke mzdě za práci ve ztíženém pracovním prostředí

o. s. ř. / občanský soudní řád

zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád

obč. zák. / občanský zákoník

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

organizační řád

usnesení sněmu České advokátní komory č. 3/1999 Věstníku, kterým se schvaluje organizační řád České advokátní komory

s. ř. s. / soudní řád správní

zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní

sdělení ČAK k výkonu jiných činností advokátem

sdělení představenstva České advokátní komory k otázce výkonu činností neslučitelných s výkonem advokacie (Věstník ČAK č. 3/1997)

smírčí řád

usnesení představenstva České advokátní komory č. 2/1998 Věstníku, kterým se upravuje smírčí řízení (advokátní smírčí řád)

spr. řád / správní řád

zákon č. 500/2004 Sb., správní řád

tr. řád / trestní řád

zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád)

tr. zákoník / trestní zákoník

zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník

usnesení ČAK k vyhledávání důkazů v trestním řízení

usnesení představenstva České advokátní komory č. 13/2004 Věstníku, k výkonu oprávnění advokáta vyhledávat, předkládat a navrhovat důkazy v trestním řízení

usnesení ČAK o minimálních limitech pojistného plnění

usnesení představenstva České advokátní komory č. 4/2009 Věstníku, kterým se stanoví minimální limity pojistného plnění z pojištění advokátů

usnesení ČAK o náhradě nákladů kárného řízení

usnesení představenstva České advokátní komory č. 2/1999 Věstníku, kterým se stanoví jednorázová částka náhrady nákladů kárného řízení

usnesení ČAK o poradních orgánech ČAK

usnesení představenstva České advokátní komory ze dne 10. 1. 2006, o poradních orgánech České advokátní komory

usnesení ČAK o povinnostech advokáta při prohlášení o pravosti podpisu

usnesení představenstva České advokátní komory č. 4/2006 Věstníku, kterým se stanoví podrobnosti o povinnostech advokáta při činění prohlášení o pravosti podpisu, o vedení evidence o těchto prohlášeních, o vyšším ověření těchto prohlášení a o knize prohlášení o pravosti podpisu (usnesení o prohlášení advokáta o pravosti podpisu)

usnesení ČAK o pravidlech pro výkon substitučního oprávnění

usnesení představenstva České advokátní komory č. 6/1998 Věstníku, kterým se stanoví pravidla pro výkon substitučního oprávnění advokátních koncipientů a jiných zaměstnanců advokáta

usnesení ČAK o provádění úschov

usnesení představenstva České advokátní komory č. 7/2004 Věstníku, o provádění úschov peněz, cenných papírů nebo jiného majetku klienta advokátem

usnesení ČAK o sociálním fondu

usnesení sněmu České advokátní komory č. 5/1999 Věstníku, o sociálním fondu České advokátní komory

usnesení ČAK o stanovení poplatku za zápis do seznamu advokátů

usnesení představenstva České advokátní komory č. 3/2010 Věstníku, kterým se stanoví poplatek za zápis do seznamu advokátů nebo do seznamu evropských advokátů a paušální částky na úhradu nákladů spojených s vydáváním dokumentů na vlastní žádost

usnesení ČAK o vedení dokumentace advokáta

usnesení představenstva České advokátní komory č. 9/1999 Věstníku, kterým se stanoví některé podrobnosti o dokumentaci advokáta vedené při poskytování právních služeb

usnesení ČAK proti legalizaci výnosů z trestné činnosti

usnesení představenstva České advokátní komory č. 2/2008 Věstníku, kterým se stanoví podrobnosti o povinnostech advokátů a postupu kontrolní rady České advokátní komory ve vztahu k zákonu o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu

vyhláška o paušální odměně

vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 484/2000 Sb., kterou se stanoví paušální sazby výše odměny za zastupování účastníka advokátem nebo notářem při rozhodování o náhradě nákladů v občanském soudním řízení a kterou se mění vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 177/1996 Sb., o odměnách advokátů a náhradách advokátů za poskytování právních služeb (advokátní tarif)

zák. o advokacii / zákon o advokacii

zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii

zák. o elektronických úkonech / zákon o elektronických úkonech

zákon č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů

zák. proti legalizaci výnosů z trestné činnosti / zákon proti legalizaci výnosů z trestné činnosti

zákon č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu

zákon o DPH

zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty

zákon o insolvenčních správcích

zákon č. 312/2006 Sb., o insolvenčních správcích

zákon o mediaci

zákon č. 202/2012 Sb., o mediaci a o změně některých zákonů (zákon o mediaci)

zákon o obchodních korporacích

zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

zákon o ochraně spotřebitele

zákon č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele

zákon o soudnictví ve věcech mládeže

zákon č. 218/2003 Sb., o odpovědnosti mládeže za protiprávní činy a o soudnictví ve věcech mládeže a o změně některých zákonů (zákon o soudnictví ve věcech mládeže)

zákon o svobodném přístupu k informacím

zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím

zákon o zadávání veřejných zakázek

zákon č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek

zákoník práce

zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce

zkušební řád

vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 197/1996 Sb., kterou se vydává zkušební řád pro advokátní zkoušky a uznávací zkoušky (advokátní zkušební řád)

[1]  Není-li dále uvedeno jinak, jsou všechny předpisy v textu citovány ve znění pozdějších předpisů.

O autorovi

Mgr. Martin Pelikán, Ph.D.

je advokátem specializujícím se zejména na oblast závazkového práva, práva obchodních společností a práva veřejných zakázek. Zabývá se komplexní právní úpravou smluvního práva a další související legislativou. Rovněž působí na Newton University, kde přednáší mimo jiné předměty Obchodní právo či Právo pro manažery. V rámci své advokátní praxe zastupuje klienty ze soukromé i veřejné sféry. Získané poznatky pravidelně předává prostřednictvím přednášek pro širší veřejnost, a to nejen z oblasti závazkového práva, ale z řady dalších aktuálních témat, kterým se právě věnuje. Pravidelně publikuje články v řadě odborných periodik, ale i v rámci monografií zejména z oblasti soukromého práva.

Úvod k prvnímu vydání

Úvodem každého rozsáhlejšího textu se sluší uvést hlavní důvody jeho vzniku.

V daném případě stály na počátku zápisky ke složení advokátní zkoušky z oblasti předpisů upravujících poskytování právních služeb. Jakmile jsem zkoušku složil, začal tento text kolovat v okruhu mých přátel a známých. Některým z nich se podařilo absolvovat zkoušky úspěšně, či dokonce s vyznamenáním, jiní zkoušku opakovali, a to rovněž z předmětu prověřujícího znalosti z poskytování právních služeb. V každém případě jsem si již při přípravě na advokátní zkoušky uvědomil, že zde schází prakticky jakýkoli materiál, který by se právní úpravou výkonu advokacie, respektive poskytování právních služeb blíže zabýval. Dokonce chybělo i společné vydání zákona o advokacii a jednotlivých významnějších stavovských předpisů.

Uvedené se v mezidobí změnilo. Přesto je však stručný výklad právní úpravy předpisů upravujících poskytování právních služeb tímto vydán v zásadě poprvé, přinejmenším v poslední době.

Při přípravě tohoto textu jsem se nakonec držel svých původních výpisků pouze částečně. Nebylo možné nesledovat přitom text jednotlivých předpisů, který se v čase proměňoval. Zdálo se původně, že půjde o celkem rychlou práci, která se však nakonec protáhla takřka o rok. Snažil jsem se o jednoduchost, přičemž ta není (k mému překvapení) vůbec snadná.

Nakonec jsem byl dostižen mimo jiné účinností novely zákona o advokacii č. 258/2017 Sb., která si vyžádala některé změny textu, a to i zásadnějšího charakteru. Jde totiž o jednu z nejstěžejnějších novel zákona o advokacii za poslední řadu let. Doufal jsem, že vydání této publikace stihneme ještě před jejím schválením. Jsem však nakonec přesvědčen, že zapracování jednotlivých změn bude pro čtenáře užitečné a dostane se jim díky tomu materiál aktuální po delší dobu.

Samotný text je rozčleněn podle předpisů upravujících jednotlivé aspekty poskytování právních služeb ze strany advokáta. Nejde tak o jednotný výklad. Některé otázky se mohou opakovat či překrývat. Například zákon o advokacii upravuje průběh kárného řízení, stejně jako je tomu (ve větších podrobnostech) u kárného řádu.

První místo, které se dostalo zákonu o advokacii, nikoho nepřekvapí. Oproti jednotlivým stavovským předpisům mi přišel o poznání chaotičtější, což bylo způsobeno pravděpodobně implementací některých evropských směrnic a nařízení. Má ruka tak zasáhla především na tomto místě, kde jsem se snažil propojit jednotlivé, ne vždy zcela srozumitelné odkazy a pododkazy, jež činí právní předpisy mnohdy nesrozumitelnými.

Podobnými neduhy trpí podle mého názoru rovněž advokátní tarif. V jeho případě je tomu tak ale z jiného důvodu. Právníkům se totiž od přírody nechce příliš počítat (alespoň tak to mám já sám), přičemž tento předpis je fakticky určitou, byť velice jednoduchou, matematickou rovnicí.

Překvapilo mě, jak jsou jednotlivé stavovské předpisy oproti zákonu o advokacii a advokátnímu tarifu srozumitelně psané. V rámci jejich výkladu jsem proto do jejich struktury zasahoval o poznání mírněji.

Toto zjištění mě přimělo usoudit, že advokáti jsou kvalitními tvůrci právních předpisů a měli by se patrně více zapojovat do legislativní činnosti.

Nejde zde rozhodně o publikaci odbornou. Šlo mi výhradně o to informovat o nejdůležitějších pravidlech, jimiž se řídí příslušníci povolání, které mám to štěstí rovněž vykonávat. Mnohým z nás se při studiu jiných předpisů nedostává časového prostoru sledovat proměny v rámcových pravidlech, jimiž se musí každý advokát (a do značné míry i advokátní koncipient!) řídit.

Tato publikace by ráda pomohla uvedená pravidla zpřehlednit a při vzniku určité pochybnosti umožnit rychlé vyhledání příslušné informace v jednotlivých ustanoveních. Klade si současně za cíl poskytnout přehledný výklad jednotlivých předpisů upravujících advokacii, a to jednak advokátním koncipientům připravujícím se na advokátní zkoušky, jednak i již praktikujícím advokátům, kteří si přejí se v dané právní úpravě v rychlosti zorientovat.

Věřím, že si text najde své čtenáře jak v řadách advokátních koncipientů, tak advokátů, byť šlo původně o práci, která cílila pouze na skupinu první.

Martin Pelikán

Úvod k druhému vydání

Třebaže nejde o jedinou právní publikaci, jejímž jsem autorem či spoluautorem, tušil jsem již při přípravě prvotního textu, že by o něj mohl být vyšší zájem nežli o monografie nad tématy, která uchopil často dříve již někdo jiný, nezřídka mnohem erudovanější. Ukázalo se tedy, že určitá „skripta“ pro přípravu na advokátní zkoušky na trhu chyběla. Přesto jsem při tvorbě této publikace snad ani nedoufal, že bych se dočkal jejího druhého vydání.

Po vydání prvním jsem s respektem přečetl mimo jiné recenzi na tuto publikaci od JUDr. Daniely Kovářové, publikované v Bulletinu advokacie, na jejímž konci autorka uvádí, „… Inu, časy se mění a tato publikace naznačuje, že tlustým monografiím možná pomalu zvoní umíráček.“

Držíte-li tuto knihu právě v rukou, je Vám jistě zřejmé, že nejde o publikaci vyčerpávající, ale spíše přehledovou, stručnou. Do komentáře o právní úpravě výkonu advokacie, pokud se kdy pustím, bude to stále ještě s větší praxí, která u mne zatím nepřekročila ani 10 let. Nemá-li jít v tomto případě o práci zbytečně „tlustou“, pokusím se být proto již vyloženě stručný – těší mě, že se tento text dočkal dalšího vydání, a doufám, že pomůže i dalším kolegům k seznámení se s danou oblastí, kterou musíme znát, chceme-li úplatně radit s výkladem a používáním (nejen) českého právního řádu.

Snad čtenářům pomůže rovněž aktualizace a doplnění původního textu, s nímž mi pomáhal můj kolega Jakub Souček, jemuž tímto upřímně děkuji.

27. 1. 2022

Martin Pelikán

ČÁST PRVNÍ

ZÁKON O ADVOKACII

I.
Poskytování právních služeb

1.
Působnost zákona o advokacii

Zákon o advokacii upravuje:

- podmínky, za nichž jsou poskytovány právní služby,

- samotné poskytování právních služeb advokáty.1

Pro poskytování právních služeb advokáty používá zákon o advokacii legislativní zkratku „výkon advokacie“.

2.
Právní služba a její poskytnutí

Samotný pojem „právní služba“ není v zákoně o advokacii přímo definován. Zákon o advokacii vymezuje pouze pojem „poskytování právních služeb“.

Tento pojem zahrnuje následujících osm druhů právních služeb (respektive druhů poskytnutí právních služeb):

- zastupování v řízení před soudy,

- zastupování v řízení před jinými orgány,

- obhajobu v trestních věcech,

- udělování právních porad,

- sepisování listin,

- zpracování právních rozborů,

- činnost opatrovníka ustanoveného pro řízení podle zvláštního právního předpisu,

- další formy právní pomoci vykonávané soustavně a za úplatu.2

Aby šlo o poskytování právních služeb (respektive přinejmenším o poskytování právních služeb ve formě výkonu advokacie), měly by být všechny výše uvedené činnosti prováděny soustavně a (alespoň zpravidla) za úplatu.

Na území České republiky jsou oprávněni k poskytování právních služeb následující osoby:

- advokáti;

- evropští advokáti, kteří mohou právní služby poskytovat buď jako (i) hostující evropští advokáti, nebo jako (ii) usazení evropští advokáti;3

- zahraniční advokáti (v omezeném rozsahu, tj. pouze v oblasti práva státu, v němž získali oprávnění k poskytování právních služeb, a v oblasti práva mezinárodního);4

- notáři, soudní exekutoři, patentoví zástupci, daňoví poradci a jiní na základě zvláštního zákona (a v jeho mezích), dovoluje-li jim poskytovat určité právní služby;

- zaměstnanci právnické či fyzické osoby (člena družstva nebo příslušníka ozbrojených sborů), je-li poskytování právních služeb součástí povinností vyplývajících z pracovněprávního (pracovního/služebního) poměru.

Advokáti poskytují (na rozdíl od řady jiných oprávněných osob) právní služby „ve všech věcech“.5

V případě, že fyzická, právnická nebo podnikající fyzická osoba (i) nabízí poskytnutí právních služeb, ačkoli není osobou oprávněnou k jejich poskytování podle § 2 odst. 1 zák. o advokacii, (ii) poskytne právní služby opakovaně a za úplatu, ačkoli není osobou oprávněnou k jejich poskytování podle § 2 odst. 1 zák. o advokacii, nebo (iii) použije označení „advokát“, ačkoli nesplňuje zákonné podmínky pro užívání takového označení, nebo jiným způsobem vyvolá klamavý dojem, že jde o advokáta, přichází v úvahu uložení pokuty ze strany Ministerstva spravedlnosti, a to do výše až 3 mil. Kč.6

II.
Základní principy poskytování právních služeb

1.
Obecně

Výkon advokacie je založen na určitých základních principech. V případě jejich porušování může dojít ke kárnému provinění ze strany advokáta, jež vede v krajních případech až k vyškrtnutí ze seznamu advokátů vedeného Českou advokátní komorou.

Těmito principy se musí řídit rovněž advokátní koncipienti jakožto osoby připravující se na budoucí samostatný výkon advokacie.

Mezi základní principy advokacie patří:

- právo klienta na svobodnou volbu advokáta;

- nezávislost advokáta;

- důstojnost advokátního stavu;

- dodržování povinnosti mlčenlivosti, a to o všech skutečnostech, o nichž se advokát dozvěděl v souvislosti s poskytováním právních služeb;

- povinnost chránit a prosazovat oprávněné zájmy a práva klienta (včetně povinnosti řídit se pokyny klienta, ledaže by odporovaly právním či stavovským předpisům);

- jednat při poskytování právních služeb odpovědně (mimo jiné být řádně a dostatečně pojištěn pro případ způsobení újmy klientovi).

Výše uvedené základní principy lze dále rozvádět.

Hovořit lze i o řadě dalších (zde výslovně nezmíněných) principech, jaké představuje povinnost jednat poctivě, slušně a čestně, což však zahrnuje například i princip důstojnosti advokátního stavu.

2.
Právo na svobodnou volbu advokáta

Každý má právo na svobodnou volbu advokáta. Tím přitom nemá být dotčena možnost, aby byl určité osobě advokát určen ze strany České advokátní komory ve smyslu § 18 odst. 2 zák. o advokacii nebo ustanoven podle zvláštních právních předpisů.7

K ustanovení advokáta může dojít především ze strany soudu, a to:

- vyžaduje-li to ochrana zájmů účastníka řízení;

- je-li advokát ustanovován opatrovníkem v rámci občanského soudního řízení, nemůže-li jím být nikdo jiný, zejména určitá blízká osoba;

- jde-li o povinné zastoupení advokáta.

Povinné zastoupení advokáta představují zejména případy nutné obhajoby. Může se jednat nicméně i o advokátní přímus při podávání dovolání, kasační stížnosti apod.

V rámci trestního řízení je v případech nutné obhajoby nejprve dána obviněnému přiměřená lhůta ke zvolení vlastního obhájce, čímž je realizováno právo svobodně si vybrat advokáta (obhájce).

Po uplynutí této lhůty je po dobu trvání důvodů nutné obhajoby advokát ustanoven, a to neprodleně ze strany předsedy senátu, respektive v přípravném řízení ze strany soudce. Pro tyto případy vedou jednotlivé soudy abecedně uspořádané pořadníky advokátů, kteří souhlasí s výkonem obhajoby jako ustanovení obhájci v rámci obvodu soudu (tzv. ex offo obhájci). Takto ustanovený obhájce je povinen obhajobu převzít. Ke zproštění povinnosti obhajoby obviněného může dojít pouze z důležitých důvodů, a to ze strany předsedy senátu.

3.
Nezávislost

Advokát je při poskytování právních služeb nezávislý.8 Tuto nezávislost garantuje mimo jiné Česká advokátní komora. Nezávislostí se rozumí především nezávislost na státu (vzhledem k historickým zkušenostem, kdy byli advokáti ovlivňováni zejména při obhajobě politicky nepohodlných osob), ale i na dalších subjektech.

Nezávislost advokacie se tak projevuje mimo jiné i tím, že advokát nemůže být současně soudcem, státním zástupcem, ale nemůže vykonávat ani řadu jiných činností, jež by ho odváděly od dostatečné koncentrace na výkon advokacie z jeho strany.

Nezávislostí advokacie je třeba rozumět rovněž právo na samostatný právní názor (právní posouzení) advokáta ve vztahu k určitému právnímu případu (kauze).

Při analýze složitějších právních otázek lze (dovedeno ad absurdum) přistoupit na anekdotické a lidově řečené „dva advokáti, tři právní názory“.

Každý z těchto právních názorů však současně musí dodržovat ostatní principy advokacie, zejména by k němu měl advokát dospět při pečlivém poskytování právních služeb.

4.
Důstojnost advokátního stavu

Advokát je povinen postupovat při výkonu advokacie takovým způsobem, aby nesnižoval důstojnost advokátního stavu. Za tímto účelem musí zejména dodržovat pravidla profesionální etiky a pravidla soutěže^9, přičemž „výkonem advokacie“ není jen samotné poskytování právních služeb, ale také veškeré úkony, k nimž je advokát povinen v souvislosti s poskytováním právní služby i poté, kdy je zastupování klienta ukončeno. Takové úkony advokát činí nikoliv jako občan, ale jako advokát při výkonu advokacie.10 Ta jsou podrobně upravena v rámci Etického kodexu a Etického kodexu EU.

5.
Povinnost mlčenlivosti

Advokát je povinen zachovávat povinnost mlčenlivosti o všech skutečnostech, o nichž se dozvěděl v souvislosti s poskytováním právních služeb,11 ledaže by ho klient takové povinnosti zprostil nebo by šlo o některou z výjimek stanovených zákonem.

6.
Prosazování práv a oprávněných zájmů klienta

Advokát je při poskytování právních služeb vázán právními předpisy a v jejich mezích také příkazy klienta.12 Musí vždy prosazovat práva a oprávněné zájmy klienta a řídit se jeho pokyny, to však pouze tehdy, nejsou-li v rozporu s právním nebo stavovským předpisem.13

Stavovským předpisem, do kolize s nímž by se mohl advokát dostat, je především etický kodex. Může se však jednat například o usnesení ČAK o úschovách aj.

O rozporu pokynů klienta s právními či stavovskými předpisy je advokát povinen klienta přiměřeně poučit. 14

Advokát musí využívat důsledně všechny zákonné prostředky a v jejich rámci uplatnit v zájmu klienta vše, co podle svého přesvědčení pokládá za prospěšné. V této souvislosti je povinen jednat čestně a svědomitě.15

7.
Odpovědnost advokáta za újmu

Advokát odpovídá klientovi za újmu, kterou mu v souvislosti s výkonem advokacie způsobil, a to i tehdy, byla-li újma způsobena v souvislosti s výkonem advokacie jeho zástupcem či zaměstnancem.16 Odpovědnost advokáta za škodu způsobenou v souvislosti s výkonem advokacie je tzv. objektivní odpovědností, založenou na současném splnění předpokladů, jimiž jsou výkon advokacie, vznik škody a příčinná souvislost mezi výkonem advokacie a vznikem škody. Advokát se odpovědnosti může zprostit, prokáže-li, že škodě nemohl zabránit ani vynaložením veškerého úsilí, které na něm lze požadovat.17

Aby byla práva klientů dostatečně zajištěna, je pro případ způsobení újmy ve výše uvedených případech advokát povinen se pojistit v rozsahu stanoveném dle § 24a a násl. zák. o advokacii. Minimální výše pojistného plnění pro samostatného advokáta je stanovena na 5 mil. Kč (dříve 3 mil. Kč). Pro případy jiných forem výkonu advokacie (obchodní společnost, sdružení apod.) je minimální výše pojistného plnění stanovena vždy vyšší, zejména s ohledem k počtu účastníků (advokátů) těchto forem pro výkon advokacie.

III.
Subjekty vykonávající advokacii

Advokacii jakožto poskytování právních služeb v nejširším slova smyslu může vykonávat zásadně pouze advokát. Z důvodu zajištění volného pohybu služeb je uvedené umožněno na území České republiky rovněž advokátům ze zemí Evropské unie (respektive Evropského hospodářského prostoru), to však pouze za podmínek stanovených právními předpisy Evropské unie, které jsou provedeny zákonem o advokacii (tzv. evropský advokát).

Právní služby mohou být poskytovány rovněž advokáty z jiných než členských zemí (tzv. zahraniční advokát), to však pouze v oblasti práva státu, v němž bylo získáno oprávnění k poskytování právních služeb a v oblasti práva mezinárodního.

Advokacii vykonávají pod dohledem jiného advokáta (školitele) konečně i advokátní koncipienti, kteří se připravují na budoucí samostatné soustavné poskytování právních služeb.

1.
Advokát

1.1
Předpoklady zápisu do seznamu advokátů

Advokátem je ten, koho zapíše Česká advokátní komora do jí vedeného seznamu advokátů.18 Do seznamu advokátů je zapsán každý, kdo splní následující podmínky:

- je plně svéprávný;19

- získal vysokoškolské vzdělání v oboru právo, a to buď v magisterském studijním programu na vysoké škole v České republice, nebo studiem na vysoké škole v zahraničí za předpokladu jeho uznatelnosti ve smyslu zákona o vysokých školách;

- vykonával alespoň tříletou právní praxi jakožto advokátní koncipient;

- je bezúhonný;20

- nebylo mu uloženo kárné opatření vyškrtnutí ze seznamu advokátů, nebo se na něj hledí, jako by k uložení takového kárného opatření nedošlo;

- nebyl vyškrtnut ze seznamu advokátů z důvodu prohlášení konkursu na něj nebo na společnost (zahraniční společnost), kde byl společníkem, ledaže uplynulo alespoň pět let od takového vyškrtnutí a insolvenční řízení již bylo ukončeno;

- není v pracovním či služebním poměru, s výjimkou takového poměru k České advokátní komoře (popřípadě obdobné profesní komoře v členských státech), k advokátovi (advokátní kanceláři), nebo jde o vědeckou, pedagogickou, literární, publicistickou či uměleckou činnost;

- nevykonává jinou činnost neslučitelnou s výkonem advokacie;21

- složil advokátní zkoušky;

- zaplatil poplatek České advokátní komoře;22 a

- složil slib do rukou předsedy České advokátní komory.23

Slib advokáta zní: „Slibuji na svou čest a svědomí, že budu ctít právo a etiku povolání advokáta a chránit lidská práva. Slibuji, že budu dodržovat povinnost mlčenlivosti a dbát důstojnosti advokátního stavu.“24 Jeho obsahem jsou tak přinejmenším některé z hlavních principů výkonu advokacie.

Nejpozději do jednoho týdne od zápisu do seznamu advokátů je Česká advokátní komora povinna vydat osvědčení o zápisu do seznamu advokátů společně s identifikačním průkazem advokáta. V případě, že jde o tzv. zahraničního advokáta (§ 5a zák. o advokacii), vyznačí se omezení rozsahu poskytování právních služeb v obou těchto dokumentech.25

Tímto osvědčením nebo identifikačním průkazem prokazuje advokát (dle okolností případu) oprávnění poskytovat právní služby. První identifikační průkaz je advokátovi vydáván Českou advokátní komorou bezplatně. Při vydávání případného dalšího identifikačního průkazu je tento vystavován za poplatek ve výši 600 Kč.26

V případě vyškrtnutí ze seznamu advokátů stanoví zákon o advokacii povinnost odevzdat jak osvědčení o zápisu, tak identifikační průkaz.27 Zapsaný zahraniční advokát je oprávněn požádat při splnění obecných podmínek rovněž o zápis do seznamu advokátů jakožto advokát s obecným (generálním) oprávněním pro poskytování právních služeb na území České republiky (tj. i pro oblast českého práva).28

Za advokátní zkoušku lze uznat některé obdobné profesní zkoušky. Patří mezi ně například zkouška justiční, zkouška exekutorská, zkouška notářská aj.29 Jakožto praxe advokátního koncipienta může být posouzena mimo jiné například praxe soudce, notáře, státního zástupce, ale rovněž také (častěji) justičního čekatele, notářského koncipienta, notářského kandidáta či činnost zaměstnance Ministerstva spravedlnosti s právním vzděláním podílejícím se na tvorbě obecně závazných právních předpisů (tj. na legislativní činnosti daného resortu). Nově je za ni také považována praxe zaměstnance Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových, který jedná v řízeních před soudy, rozhodci či stálými rozhodčími soudy, správními úřady a jinými orgány ve smyslu § 16 odst. 2 zákona o Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových.30

Česká advokátní komora je povinna umožnit advokátní zkoušku, zkoušku způsobilosti a uznávací zkoušku nejpozději do devíti měsíců od doručení písemné žádosti při prokázání jednotlivých základních předpokladů ke dni podání přihlášky,31 a to po zaplacení poplatku za zkoušku ve výši 8 000 Kč.32

Po splnění ostatních předpokladů poskytne Česká advokátní komora uchazeči možnost do jednoho měsíce ode dne doručení písemné žádosti složit slib, který bývá poslední podmínkou k tomu stát se advokátem po složení advokátní (či jiné uznatelné) zkoušky. Samotný zápis do seznamu advokátů je prováděn ke dni složení slibu nebo k pozdějšímu dni uvedenému v žádosti, nepřesahuje-li doba mezi dnem složení slibu a tímto dnem tři měsíce.33

Oprávnění k výkonu advokacie zaniká vyškrtnutím ze seznamu advokátů.

V praxi může dojít také k pozastavení výkonu advokacie.

1.2
Vyškrtnutí ze seznamu advokátů

K vyškrtnutí ze seznamu advokátů může dojít automaticky, tj. bez zvláštního rozhodování ze strany určitých orgánů České advokátní komory. Tak se děje v případech, které jsou nesporné (například úmrtí advokáta). Rovněž se však něco takového může stát v některých sporných případech, kde pak rozhoduje buď předseda České advokátní komory, nebo u závažnějších typů sporů představenstvo České advokátní komory.

K automatickému vyškrtnutí advokáta ze seznamu dochází ze strany České advokátní komory tehdy, nastane-li některá z následujících skutečností:

- došlo k úmrtí advokáta (pak je advokát vyškrtnut ke dni úmrtí);

- advokát byl prohlášen za mrtvého (účinky ke dni právní moci rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého);

- advokát byl na základě pravomocného rozhodnutí soudu omezen na svéprávnosti (účinky opět ke dni právní moci rozhodnutí);

- advokátovi bylo uloženo kárné opatření spočívající v jeho vyškrtnutí ze seznamu advokátů (účinky ke dni právní moci takového rozhodnutí);34

- vůči advokátovi byl pravomocně prohlášen konkurs (účinky ke dni právní moci rozhodnutí o konkursu);35

- advokát je společníkem společnosti (popřípadě zahraniční společnosti), vůči níž byl pravomocně prohlášen konkurs (s účinky opět ke dni právní moci rozhodnutí o konkursu);36

- advokát podá České advokátní komoře písemnou žádost o vyškrtnutí ze seznamu advokátů (s účinky po uplynutí kalendářního měsíce, ve kterém byla žádost doručena).37

Pro žádost o vyškrtnutí ze seznamu advokátů se kromě písemné formy vyžaduje také úředně ověřený podpis advokáta. Ten lze nahradit, pokud dojde k osobnímu doručení žádosti předsedovi České advokátní komory, popřípadě jemu pověřenému zaměstnanci, a žádost bude podepsána před takovou osobou.38

K vyškrtnutí advokáta ze seznamu z výše uvedených důvodů by mělo dojít bezodkladně, nejpozději pak do jednoho měsíce od okamžiku, kdy se Česká advokátní komora dozvěděla o okolnosti zakládající důvod vyškrtnutí.39

O vyškrtnutí musí být advokát vyrozuměn. V případě, že je důvodem úmrtí nebo omezení svéprávnosti, dochází k takovému oznámení osobám blízkým, jež jsou v dané době známy.40

Předseda České advokátní komory rozhodne o vyškrtnutí ze seznamu advokátů v následujících případech:

- advokát byl pravomocně odsouzen k nepodmíněnému trestu odnětí svobody za úmyslný trestný čin spáchaný v souvislosti s výkonem advokacie;

- advokát (popřípadě statutární orgán společnosti či zahraniční společnosti) nezaplatil České advokátní komoře některou z povinných plateb^41 po dobu delší než šest měsíců, a to ani do jednoho měsíce od okamžiku, kdy byl ze strany České advokátní komory vyzván k zaplacení s poučením o následcích nezaplacení (tj. s poučením o možném vyškrtnutí ze seznamu);

- zahraniční advokát zapsaný do seznamu advokátů ve smyslu § 5a zák. o advokacii pozbyl oprávnění poskytovat právní služby v cizině.42

V posledním výše uvedeném případě informuje Česká advokátní komora příslušný orgán cizího státu o provedeném vyškrtnutí advokáta ze seznamu advokátů, což platí obdobně také pro evropského advokáta.43

Představenstvo České advokátní komory je naopak povinno rozhodnout o vyškrtnutí ze seznamu advokátů v následujících případech:

- advokát byl do seznamu zapsán, ačkoli nesplňoval podmínky pro takový zápis ve smyslu zákona o advokacii;

- advokát byl odsouzen za jiný úmyslný trestný čin, než o kterém rozhoduje předseda (tj. související s výkonem advokacie, popřípadě šlo o trestný čin v souvislosti s výkonem advokacie, nešlo však o trest nepodmíněný), a tato trestná činnost ohrožuje důvěru v řádný výkon advokacie.44

O vyškrtnutí ze seznamu advokátů z důvodu nesplnění podmínek vyžadovaných zákonem o advokacii lze rozhodnout pouze do jednoho roku od okamžiku, co se o takové skutečnosti Česká advokátní komora dozvěděla. To neplatí ve vztahu k předpokladu dostatku svéprávnosti a bezúhonnosti advokáta, jakož i k požadovanému vzdělání.45

Nově je důvodem pro vyškrtnutí ze seznamu advokátů také porušení povinnosti být pojištěn ve smyslu § 24a odst. 1 zák. o advokacii ve výši minimálního pojistného plnění z pojištění advokátů.46 Novela zákona o advokacii přitom neuvádí, zda bude o tomto případu vyškrtnutí rozhodovat předseda či představenstvo České advokátní komory.

1.3
Pozastavení výkonu advokacie

Stejně jako vyškrtnutí ze seznamu advokátů, tak i pozastavení výkonu advokacie může nastat jednak automaticky ze zákona, jednak na základě rozhodnutí příslušného orgánu České advokátní komory.

K automatickému pozastavení výkonu advokacie dochází z následujících důvodů:

- vůči advokátovi byl prohlášen (byť zatím nepravomocně)47 konkurs, a to dnem, kdy nastaly účinky prohlášení konkursu;48

- konkurs byl prohlášen na společnost, respektive zahraniční společnost, v níž je advokát společníkem, a to dnem, kdy nastaly účinky prohlášení konkursu;

- advokátovi bylo uloženo kárné opatření dočasného zákazu výkonu advokacie (s účinky ke dni právní moci rozhodnutí o kárném opatření);

- advokát byl vzat do vazby (s účinky od okamžiku vykonatelnosti rozhodnutí o vzetí do vazby);

- advokát nastoupil výkon trestu odnětí svobody (s účinky ode dne nástupu výkonu trestu);

- advokátovi byl uložen trest zákazu činnosti spočívající v zákazu výkonu advokacie (s účinky od právní moci rozhodnutí o uložení takového trestu);

- došlo k pozastavení výkonu advokacie vůči zaměstnavateli advokáta, je-li jím jiný advokát, nebo došlo k pozastavení výkonu advokacie poslednímu ze společníků společnosti, respektive zahraniční společnosti, u níž je advokát v pracovním poměru.49

Předseda České advokátní komory je povinen vždy pozastavit advokátovi výkon advokacie, pokud:

- advokátovi vznikl pracovní či služební poměr (s výjimkou takových, jež jsou obecně povoleny);50

- advokát začal vykonávat jinou činnost neslučitelnou s výkonem advokacie;51

- advokátovi brání ve výkonu advokacie jiná překážka po dobu delší než čtyři měsíce;52

- zahraničnímu advokátovi zapsanému do seznamu advokátů byl pozastaven výkon advokacie v cizině;

- na základě písemné žádosti advokáta.53

V předposledním výše uvedeném případě informuje Česká advokátní komora příslušný orgán cizího státu o provedeném pozastavení výkonu advokacie, což platí obdobně také pro evropského advokáta.54

Oznámení trvající překážky pro výkon advokacie, které se provádí na k tomu určeném formuláři, slouží fakticky jako žádost o pozastavení výkonu advokacie. S žádostí o pozastavení výkonu advokacie ze strany advokáta zákon o advokacii ještě donedávna (před novelou č. 258/2017 Sb.) nepočítal.

Představenstvo České advokátní komory má možnost (nikoliv však povinnost) rozhodnout o pozastavení výkonu advokacie v následujících případech:

- na advokáta (i) byla podána obžaloba, byl učiněn návrh na schválení dohody o vině a trestu, podán návrh na potrestání, nebo jen zahájeno trestní stíhání; (ii) okolnosti nasvědčují tomu, že trestný čin byl spáchán; (iii) jde o úmyslný trestný čin; a (iv) okolnosti ohrožují důvěru v další řádný výkon advokacie tímto advokátem;

- bylo zahájeno insolvenční řízení,55 kde je řešen úpadek či hrozící úpadek advokáta, popřípadě společnosti (zahraniční společnosti), v níž je advokát společníkem.

V prvním případě může dojít k pozastavení výkonu advokacie maximálně do okamžiku pravomocného rozhodnutí, jímž se trestní řízení končí.

Předseda České advokátní komory je dále oprávněn (nikoliv tedy povinen) rozhodnout o pozastavení výkonu advokacie, pokud bylo zahájeno řízení o omezení svéprávnosti advokáta. To ovšem nejdéle do okamžiku právní moci rozhodnutí o skončení řízení o omezení svéprávnosti.56

Na návrh kárného žalobce může konečně představenstvo pozastavit výkon advokacie také tehdy, pokud (i) zde existují okolnosti, z nichž lze usoudit, že se advokát zřejmě dopustil kárného provinění a takové kárné provinění je natolik závažné, že další výkon advokacie ze strany advokáta ohrožuje důvěru v řádný výkon advokacie; nebo^57 (ii) od zahájení kárného řízení uplynul více než jeden rok, a to z toho důvodu, že bylo jednání v kárném řízení odročeno alespoň třikrát z důvodů spočívajících na straně kárně obviněného advokáta.58

Po dobu pozastavení výkonu advokacie nemůže advokát poskytovat právní služby, a to v jakémkoli rozsahu. Nelze poskytovat ani další činnosti, u nichž je podmínkou oprávnění k výkonu advokacie (například některé druhy správy cizího majetku). Současně zaniká též členství v představenstvu, kontrolní radě, kárné komisi a odvolací kárné komisi České advokátní komory, do nichž nelze být současně ani zvolen či jmenován.59

Advokátovi pozastavením výkonu advokacie nicméně nezaniká jeho členství ve sdružení či ve společnosti. Trvá také jeho povinnost pojistit se v rozsahu stanoveném zákonem o advokacii, jakož i provádět některé platby České advokátní komoře (byť ve většině případů ve snížené výši). Advokát je také i nadále kárně odpovědný.60

Pozastavení výkonu advokacie zaniká:

- pomine-li překážka, jež byla důvodem pro pozastavení výkonu advokacie;

- uplynula-li doba pro pozastavení výkonu advokacie (například do pravomocného rozhodnutí v trestním řízení proti advokátovi, do právní moci rozhodnutí o skončení kárného řízení aj.);

- rozhodnutím o zrušení pozastavení výkonu advokacie [důvod dle § 9 odst. 2 písm. a) zák. o advokacii], o němž rozhoduje představenstvo České advokátní komory na návrh advokáta, a to nejdříve po jednom roce od pozastavení, přičemž by se zjistilo, že pozastavení ztratilo buď na významu, nebo se stalo vůči advokátovi nepřiměřeně přísným;

- dnem doručení písemné žádosti advokáta, nebo dnem uvedeným v této žádosti, nepředchází-li dni doručení, došlo-li k pozastavení výkonu advokacie na základě žádosti advokáta.61

Zánik pozastavení zaznamená Česká advokátní komora bez prodlení, nejpozději do jednoho měsíce od okamžiku, kdy se o něm dozvěděla. O záznamu je pak advokát také písemně vyrozuměn.62

2.
Advokátní koncipient

Advokátním koncipientem je podle zákona o advokacii ten, kdo je zapsán do seznamu advokátních koncipientů vedeného Českou advokátní komorou.63 Do něj může být zapsán každý kdo:

- je plně svéprávný;

- je bezúhonný;

- má vzdělání v oboru právo v magisterském studijním programu z České republiky^64 či vzdělání ze zahraničí uznatelné jako rovnocenné, přičemž vysoká škola v zahraničí musí kumulativně splňovat dvě základní podmínky – musí jít o vysokou školu oprávněnou poskytovat vysokoškolské vzdělání na území jiného státu podle přepisů tohoto státu a musí takové vzdělání poskytovat v zahraničí^65;

- nebylo mu uloženo kárné opatření vyškrtnutí ze seznamu advokátních koncipientů, ledaže by se na něj hledělo, jako by takové kárné opatření nebylo uloženo (tak se na advokátního koncipienta bude hledět po uplynutí tří let od vyškrtnutí ze seznamu advokátních koncipientů);66

- je k advokátovi, usazenému advokátovi, ke společnosti či k zahraniční společnosti (obecně k určité advokátní kanceláři) v pracovním poměru na stanovenou týdenní pracovní dobu ve smyslu zvláštního právního předpisu, tj. ve smyslu zákoníku práce.67

Advokátní koncipient bude zapsán do seznamu na základě své písemné žádosti, a to ke dni v ní uvedenému, jenž však nesmí předcházet (i) vzniku pracovního poměru u advokátní kanceláře; a současně (ii) datu podání žádosti.68

Stejně jako advokát, tak i advokátní koncipient obdrží identifikační průkaz, jímž se prokazuje při výkonu své praxe, tj. při zastupování advokáta (advokátní kanceláře) při jednotlivých úkonech právní pomoci na základě příslušné plné moci (respektive substituční plné moci).69

K vyškrtnutí advokátního koncipienta ze seznamu dojde v případě, že:

- advokátní koncipient nesplňuje některou z podmínek zápisu do seznamu advokátních koncipientů ať již tomu tak bylo od počátku, nebo tato skutečnost nastala v průběhu praxe;70

- bylo advokátnímu koncipientovi uloženo kárné opatření vyškrtnutí ze seznamu;

- na základě písemné žádosti advokátního koncipienta o jeho vyškrtnutí, přičemž taková žádost musí být podepsána osobně před předsedou České advokátní komory, popřípadě před jím pověřeným zaměstnancem, nebo být s úředně ověřeným podpisem;

- dojde k zápisu advokátního koncipienta do seznamu advokátů – pak je advokátní koncipient vyškrtnut ke dni zápisu do seznamu advokátů;

- uplynutím šesti měsíců ode dne složení advokátní zkoušky.71

K pozastavení praxe advokátního koncipienta může dojít na jeho písemnou žádost. Opět se vyžaduje úředně ověřený podpis nebo podpis žádosti před předsedou České advokátní komory, respektive před jím pověřeným zaměstnancem.72

Česká advokátní komora může pozastavit advokátnímu koncipientovi jeho praxi také v případě zahájení trestního stíhání advokátního koncipienta, podání návrhu na uzavření dohody o vině a trestu, podání obžaloby proti advokátnímu koncipientovi, v případě zahájeného řízení o omezení svéprávnosti, insolvenčního řízení, popřípadě kárného řízení, to vše za podmínek uvedených v § 9 odst. 2 a 3 zák. o advokacii.73

K pozastavení praxe advokátního koncipienta dojde vždy při jeho vzetí do vazby, nástupu výkonu trestu odnětí svobody a při uložení trestu zákazu činnosti spočívajícího v zákazu výkonu praxe advokátního koncipienta.74

Smyslem praxe advokátního koncipienta je získání znalostí a osvojení zkušeností potřebných k výkonu advokacie pod vedením a dohledem advokáta – školitele. Při výkonu právní praxe je advokátní koncipient povinen postupovat v souladu se zákonem o advokacii a v souladu se stavovskými předpisy. Rovněž je mu výslovně stanovena povinnost absolvovat vzdělávací akce České advokátní komory, které jsou jednak součástí právní praxe, jednak se považují za výkon práce ve smyslu zákoníku práce.75

Novela zákona o advokacii č. 258/2017 Sb. zavedla institut tzv. školitele. Tím může být výhradně advokát vykonávající advokacii po dobu nejméně jednoho roku. Pouze v odůvodněných případech lze tuto podmínku prominout.76 Tím je myšleno přitom prominutí podmínky praxe po dobu jednoho roku, nikoliv prominutí statusu advokáta.

Advokát může být školitelem nejvýše pěti advokátních koncipientů současně. Je přitom třeba nahlásit České advokátní komoře, vůči kterým koncipientům funkci školitele vykonává.77

V případě advokáta vykonávajícího advokacii samostatně je školitelem tento advokát. Ve sdružení, společnosti či zahraniční společnosti vykonává úlohu školitele k tomu pověřený advokát, jímž může být rovněž advokát spolupracující.78

Při výkonu právní praxe musí advokátní koncipient postupovat v souladu se zákonem o advokacii a stavovskými předpisy.79

Práva a povinnosti školitele a advokátního koncipienta při výkonu právní praxe by měly být v nejbližší době upraveny zvláštním stavovským předpisem.80

3.
Evropský advokát

Právní služby na území České republiky mohou díky garantované svobodě pohybu služeb stanovené v zakládacích dokumentech Evropské unie a v některých souvisejících mezinárodních smlouvách vykonávat rovněž tzv. evropští advokáti.

Jde o fyzické osoby, jež:

- jsou státními příslušníky členského státu Evropské unie, smluvního státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru nebo Švýcarské konfederace (domovský stát), popřípadě státními příslušníky jiného státu, a jsou v některém z domovských států trvale usazeni; a současně

- získaly v domovském státě oprávnění poskytovat právní služby pod profesním označením domovského státu oznámeným ve sdělení Ministerstva spravedlnosti o profesních označeních.81

Rozlišovat je třeba hostujícího evropského advokáta a usazeného evropského advokáta.

Zatímco usazený evropský advokát poskytuje právní služby na území České republiky v zásadě trvale a systematicky, hostující evropský advokát činí něco takového spíše příležitostně, nahodile. Proto jsou také možnosti hostujících evropských advokátů co do poskytovaných právních služeb více limitované (nesmí například sepisovat některé typy smluv, úředně ověřovat podpisy aj.). Usazený evropský advokát se navíc zapisuje do seznamu usazených evropských advokátů vedeného Českou advokátní komorou. Takovéto formality nejsou pro hostujícího evropského advokáta zásadně (s některými výjimkami) vyžadovány.

Evropský advokát (tj. jak hostující, tak i usazený evropský advokát, ačkoli podmínky směřují spíše k usazenému evropskému advokátovi) může být při splnění stanovených podmínek zapsán rovněž do seznamu advokátů vedeného Českou advokátní komorou. Těmito podmínkami jsou:

- písemná žádost evropského advokáta;

- složení slibu;

- svéprávnost a bezúhonnost evropského advokáta;

- absence některých negativních podmínek zápisu, zejména (i) neuložení kárného opatření spočívajícího ve vyškrtnutí ze seznamu advokátů (popřípadě pohlížení na evropského advokáta, jako by kárné opatření nebylo uloženo); (ii) skutečnost, že vůči evropskému advokátovi (popřípadě společnosti, kde byl společníkem) nebyl prohlášen konkurs; (iii) evropský advokát nevykonává činnosti neslučitelné s výkonem advokacie [§ 5 odst. 1 písm. g) zák. o advokacii];

- zaplacení stanoveného poplatku České advokátní komoře;

- poskytování právních služeb jako usazený evropský advokát v České republice alespoň tři roky bez podstatnějších přerušení, a to v oblasti českého práva; nesplňuje-li evropský advokát podmínku poskytování právních služeb v oblasti českého práva, je možné nahradit ji pohovorem před tříčlennou komisí jmenovanou předsedou České advokátní komory, přičemž při takovémto pohovoru má dojít k prokázání znalostí práva České republiky a stavovských předpisů, jakož i dosavadní praxe evropského advokáta; i tato podmínka může být nicméně za určitých okolností prominuta či částečně prominuta.82

Do seznamu advokátů může být zapsán nejen evropský advokát, ale také osoba, již si můžeme pracovně nazvat evropským studentem. Podmínkou pro takový zápis je (i) státní příslušnost v některém z domovských států, popřípadě trvalé usazení v něm; (ii) písemná žádost; (iii) složení slibu; (iv) svéprávnost a bezúhonnost; (v) absence negativních podmínek (viz výše); (vi) zaplacení stanoveného poplatku České advokátní komoře; (vii) splnění podmínky profesního vzdělání a podmínky dostatečné praxe v některém z domovských států, a to pod profesním označením tohoto státu; a (viii) složení zkoušky způsobilosti, jež se skládá v českém či slovenském jazyce (§ 54 odst. 2 zák. o advokacii).83

Jak hostující, tak i usazený evropský advokát si musí při zastupování v případném řízení (ať již před soudem, či jiným orgánem) zvolit po dohodě se svým klientem konzultanta v otázkách procesního práva, jestliže ukládá určitý právní předpis povinné zastoupení advokátem. Tímto konzultantem může být přitom i zmocněnec hostujícího evropského advokáta pro doručování. Adresa sídla konzultanta musí být sdělena soudu či jinému orgánu nejpozději při prvním prováděném úkonu, jinak je oprávnění poskytovat právní služby v daném případě nedostatečné. Určením konzultanta přitom není jakkoli dotčena odpovědnost evropského advokáta za případně způsobenou újmu, jakož ani odpovědnost kárná.84

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Shrnutí předpisů o advokacii. 2. vydání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.