Zlatý fond SME

Klasické diela nielen slovenskej literatúry na

zlatyfond.sme.sk

První česká vegetářská kuchařka

Ludmila Barthová

Copyright © 2022 Petit Press

Copyright ePub version © 2022 iAdverti

Copyright © 2022 Zlatý fond denníka SME

All rights reserved.

Ďakujeme digitalizátorom: Viera Studeničová, Michal Garaj, Viera Marková, Bohumil Kosa, Andrea Jánošíková, Henrieta Lorincová, Tibor Várnagy

Tento súbor podlieha licencii \'Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 2.5 License\'. Viac informácií na

http://zlatyfond.sme.sk/dokument/autorske-prava/

ISBN-978-80-559-0819-9

￼

PÔVODNÁ PUBLIKÁCIA

Ludmila Barthová. První česká vegetářská kuchařka. Nová kultura. Praha 1909. 127 s.

Bibliografické poznámky

První česká vegetářská kuchařka

Sbírka vyzkoušených předpisů k přípravě chutných a zdravých pokrmů bez masa

Sestavila pí. Ludm. Barthová.

Se stanoviska zdravotního přehlédl dr. Jar. Barth.

Nákl. „Nové kultury“ v Praze, Vladislavova 9.

Tiskem dr. Ed. Grégra a syna v Praze.

ÚVOD

Vegetářská kuchyně vylučuje požívání masa a všech látek získaných zabitím zvířete. Zároveň zavrhuje požívání líhových nápojů a nepřipouští jich ani ku přípravě pokrmů. Za třetí zamítá požívání silného, pro tělo lidské dráždivého koření a přílišného solení jídel. Proto také v našich předpisech použito, jen málo a jen mírného koření, ale i toto může se vynechati. Mnozí vegetariání nepožívají naprosto žádné soli a cítí se při tom zcela dobře. Přílišným kořeněním a solením vznikají různé choroby žaludku, střev, ledvin, zlatá žíla (haemorrhoidy), žlučové kaménky, zduření jater a pod. a spolu s alkoholem zasadila tato dráždidla již mnohým lidem smrtelnou ránu.

Mléko, máslo, vejce a med dovoluje vegetářská kuchyně, přísní vegetariáni snaží se však i tyto odstraniti. — K maštění a smažení používá se dobrého přírodního másla, může se však nahraditi i dobrými tuky rostlinnými (Ceres, Kunerol, Alexis, Kokolín a pod.). Chceme-li docíliti značnějších úspor, používáme pouze rostlinných tuků, nebo přidáváme je k máslu. Všude, kde v předpisech užívá se máslové jíšky, můžeme ji připraviti z tuků rostlinných.

Nebylo dosud českého spisu, podávajícího předpisy vegetářské kuchyně. Napsán byl ze skutečné potřeby a na časté žádosti docházející redakci našeho listu „Nová kultura“.

Vegetářská strava doporučuje se aspoň občas (6 — 8 týdnů v roce) pro zdravé a osvědčuje se i při mnohých chorobách (při dně, nemocech ledvin, ústrojů močových, u kaménků žlučových,[1] u plnokrevnosti a nebezpečí mrtvice, při mnohých bolestech hlavy, závratích, u nervosity, která vznikla z přejídání a j.).

Také se stanoviska finančního doporučuje se strava vegetářská, zvláště při nynější drahotě masa. Jest totiž o 1/4 až 1/3 levnější než strava masitá a při tom stejně výživná a nad ni zdravější.

Veškeré předpisy jsou vyzkoušené a osvědčené, z části původní, z části dle jiných vzorů pro český žaludek upravené.

Každý předpis vyměřen pro 2 — 3 osoby.

Vydavatelstvo.

I. POLÉVKY

l. Bramborová polévka I.

Dvě nebo tři větší oloupané brambory a všechna tvrdá zelenina nakrájejí se na malé kousky, naleje se na to voda a vaří se až jest obé měkké. Polévka zapraží se bledou máslovou jíškou, osolí dle potřeby a nechá se ještě povařit.

2. Bramborová polévka II.

Všechna zelenina a brambory uvaří se do měkka, až se to dá úplně rozmíchat. Na kuthanu rozpálí se kousek másla a drobně rozkrájená cibulka a když trochu zarůžověla, dá se tolik mouky, aby z toho byla ne příliš hustá jíška; ta zaleje se procezenou směsí zeleniny a brambor, hezky nechá se povařit, přisolí, přileje se trochu horkého mléka. Podává se s osmaženou houskou.

3. Bramborová polévka III.

Dvě nebo tři brambory oloupáme, rozkrájíme na kolečka, přidáme kousek mrkve, celeru, kořenové petržele, 1 por, hrstku sušených hub, nebo několik čerstvých, dvě hrstky krup perliček, nalejeme na to vodu, osolíme a vaříme, až je vše měkké. Potom zapražíme polévku máslovou jíškou, přilejeme trochu mléka, hodně ještě polévku zavaříme a pak odstavíme.

4. Bramborová polévka s rýží

Všechnu tvrdou zeleninu rozkrájíme a na másle na kuthánku osmažíme do zlatova. Brambory vaříme v hrnku, přidáme k nim osmaženou zeleninu, připojíme 2 hrstky vyprané rýže, a zapražíme polévku máslovou jíškou. Necháme ji hodně povařit — čím více se jíška zavaří, tím jest polévka chutnější — a před podáním zalejeme ji mlékem s rozkloktaným žloutkem.

5. Celerová polévka

Malý celer rozkrájený na kousky a dvě hrstě čistě vyprané rýže uvaří se ve slané vodě. Když jest obé měkké, zapraží se polévka bledou máslovou jíškou, rozkloktá se žloutek a vleje se do hotové polévky.

6. Čočková polévka

1/4 litru čočky uvaří se do měkka a prolisuje sítem. Na tuto kaši naleje se 1/2 litru vody, trochu mléka, nechá povařit a dle potřeby zapraží se máslovou jíškou. Polévka tato podává se s osmaženým chlebem nakrájeným na nudličky.

7. Hrachová polévka

Do měkka uvařený hrách rozmícháme a prolisujeme na sítě. Kaši tuto rozředíme vodou a troškou mléka, zapražíme máslovou jíškou a necháme polévku dobře zavařit. Podáváme ji s osmaženou, na kostičky nakrájenou houskou. — Kdo chce, může polévku zakloktat žloutkem. Na obě tyto polévky hrachovou i čočkovou můžeme též užíti moučky Knorrovy.

8. Chlebová polévka. (Soupe mitonnée)

Zatvrdlý chléb rozláme se na kousky a namočí do studené vody, pak se přileje trochu více vody, než-li je třeba polévky, pokrájí se všechna tvrdá zelenina, přidá se trochu kmínu a soli a vaří se tak dlouho, až je chléb úplně rozvařený a zelenina měkká. Cedníkem se polévka protlačí do jiného hrnku a je-li příliš hustá, přileje se trochu mléka. Potom přidá se kousek čerstvého másla, přisolí, je-li nutno, a nechá se ještě povařit. Na konec rozkloktá se vejcem nebo jen žloutkem ve smetaně rozmíchaným.

Konec ukázky

Table of Contents

Pôvodná publikácia

Úvod

I. Polévky