Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ivan Mach

Doplňky stravy
jaké si vybrat ve sportu i v každodenním životě

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s. U Průhonu 22, 170 00 Praha 7 obchod@grada.cz, www.grada.cz tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400 jako svou 4842. publikaci

Odpovědná redaktorka Ivana Kočí Jazyková úprava Gabriela Janů Grafická úprava a sazba Jakub Náprstek Počet stran 176 První vydání, Praha 2012 Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2012 Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2012

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-247-4353-0

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8059-7 pro formát PDF
ISBN 978-80-247-8060-3 pro formát EPUB

Poděkování

Děkuji všem svým minulým i současným spolupracovníkům a kolegům za cenné nápady a průběžnou inspiraci k napsání kapitol této knihy, zejména mému nezapomenutelnému školiteli dr. Josefu Vepřekovi-Šiškovi, CSc. Také děkuji stovkám klientů, osobností a sportovců, kteří byli ochotni řídit se mými suplementačními a nutričními návrhy, plány a návody, a tak mi pomohli k získání cenných praktických zkušeností s doplňky stravy, posluchačům mých přednášek na seminářích a konferencích za inspirativní dotazy, náměty a připomínky a také čtenářům mých článků v časopisech a na internetu za pozornost, kterou jim věnovali. Jmenovitě děkuji Mgr. Aleně Wernerové za možnost konfrontovat poznatky z literatury se současnou lékárenskou praxí, primářce MUDr. Haně Zelenkové, CSc., MUDr. Jaroslavu Větvičkovi, Doc. MUDr. Zdeňkovi Vilikusovi, CSc. a RNDr. Janu Kvíčalovi, CSc. za cenné odborné podněty. Za poskytnutí řady odborných podkladů z praxe jsem zavázán firmám Pragosoja, Penco (jmenovitě Doc. Ing. Mojmíru Rannému, DrSc.), Nutrend, Aminostar, Pharma Nord, Walmark a časopisu Muscle & Fitness. Ing. Aleši Máslovi děkuji za pečlivé odborné úpravy druhého vydání této knihy. Současně vděčím svým nejbližším za trpělivost a za poskytnutí klidného zázemí k sepsání této publikace.

1 Je třeba stravu něčím doplňovat?

Ta kritická období, kdy se zajímáte o dostatečný přísun vitaminů, dobře všichni znáte. Jsou to například podzimní plískanice, s nimiž ruku v ruce přicházejí chřipkové epidemie. Anebo střídání ročních období, návraty z dovolených, prudké teplotní změny, stres v zaměstnání… Správně tušíte, že např. obsah vitaminu C v jeho tradičně nejvydatnějších zdrojích, jakými jsou brambory, kořenová zelenina a jablka, klesá např. na jaře díky zimnímu skladování obzvlášť prudce. Nebo si naopak řeknete – žádný problém, vždyť obchody jsou dnes plné čerstvého ovoce a zeleniny z dovozu plných vitaminů. Ale nejste si docela jisti, kolik těch vitaminů v nich vlastně je. A pak se vyrojí ještě další a další otázky…

1.1 Je správné užívat vitaminy a další užitečné látky ve formě doplňků stravy?

Leckomu by se opravdu mohlo zdát, že díky dnešnímu velmi pestrému trhu s potravinami už můžeme nakoupit přímo vzorový potravinový „koš“ plný zdravotně prospěšných látek. Bez ohledu na roční období bude stále plný účinných vitaminů, minerálů a stopových prvků, protože už obvykle víme, kde je hledat (vápník v mléce, vitaminy v ovoci atd.) a vůbec nic doplňovat k němu, zdá se, už nepotřebujeme. Zdá se, že jej dokonce sami můžeme namíchat tak pestře (díky exotickým potravinovým zdrojům, fortifikovaným, tj. obohaceným potravinám, různým fitness kuchařkám a tisícům receptů, které na nás chrlí vydavatelé knih, magazínů a všechny televizní kanály), že v něm žádná živina (bílkoviny, sacharidy, tuky) ani mikroživina (vitaminy a minerály) prostě už z principu nemohou chybět. Je však takto namíchaná, pestrá strava opravdu zárukou, že v ní nic nechybí?

Kdo občas sleduje reklamu v různých časopisech, musí si nutně položit otázku, zda není užívání doplňků stravy (nesprávně též doplňků výživy, potravních či potravinových doplňků, nutraceutik, suplementů) jen nějakou módní hysterií. Jako spotřebitelé jsme právem opatrní a takovým dojmem na nás mohou působit bombastické reklamní kampaně některých výrobců. Myslí to s námi opravdu dobře a upozorňují nás na dietologické přednosti svého výrobku, nebo nás vědomě klamou a nutí nás ke spotřebě něčeho, co jim má jen zvýšit obrat? Je smutnou skutečností, že výsledkem mnohých kampaní, které nás mohou vodit za nos, je jen určitá nadspotřeba výrobku nebo příslušné skupiny výrobků (např. přípravky na hubnutí) a snad i nějaká daň jdoucí do společné kapsy (např. i u takové skupiny potravinářských výrobků, jako jsou tabákové výrobky). Ještě smutnější je, že zatímco jedni slepě „nadspotřebovávají“, tloustnou a vydávají miliardy na léčení zdravotních důsledků této přemrštěné spotřeby, jiní na planetě hladovějí a nedostává se jim peněz ani na tu nejzákladnější zdravotnickou péči.

Jsem přesvědčen, že pečlivým výběrem stravy a jejím cíleným doplňováním lze vyrovnat některé zjevné disproporce ve stravování, např.:

- rozdíl mezi doporučenou energetickou potřebou a skutečnou spotřebou energie (např. u podvýživy nebo nadvýživy, u tzv. diet);

- rozdíl mezi biologickými nároky organismu na některé látky a jejich reálným nedostatkem (tzv. karencí, např. u jódu);

- omezit některá zdravotní rizika (ochranný, tj. protektivní efekt výživy a jejích doplňků), která vyplývají z nesprávných výživových návyků, jako jsou např. obezita (v ČR asi 25 %) nebo nadváha (v ČR dokonce asi 50 %).

A následně se zákonitě zeptáte…

1.2 Cožpak to zaručeně funguje, vzít si nějaký doplněk stravy a těšit se na rychlý a zázračný zdravotní účinek?

Ne, ani u doplňků stravy nejde o žádné zázraky, je-li výrobce seriózní. Jde jen o to, doplňovat to, co nám ve stravě chybí, nebo to, co na nás obzvláště v různých fázích života (dětství, dospívání, těhotenství, laktace, stáří) nebo při různém zatížení (duševně a fyzicky pracující, sportovci, vojáci) pozitivně působí. Je řeč o těch složkách výživy, které senioři nebo sportovci, ale i těhotné nebo kojící ženy prostě potřebují více než ti ostatní. S věkem např. klesá vstřebatelnost některých složek důležitých z hlediska výživy, hůře se zadržují v organismu nebo se naopak bez užitku více z těla vylučují (chrom, vápník). A to nemluvím o těch užitečných látkách, které si tělo vytváří samo a ve vyšším věku se jejich tvorba snižuje, přestože jejich potřeba neklesá (např. koenzym Q10).

1.3 Proč každý potřebuje jiné doplňky stravy a proč na každého působí jinak?

Možná vás překvapí, že některé veledůležité minerály (např. deficitní selen, chrom nebo fluor) intenzivními zemědělskými a některými nešetrnými potravinářskými technologiemi (např. mletí obroušených zrn obilovin) z potravinového řetězce v poslední době už prostě vymizely nebo jsou v něm zastoupeny zcela nedostatečně. O konzervování konzervačními přísadami nebo smažení pokrmů, při nichž dochází ke zjevnému znehodnocování vitaminů teplem a některými konzervanty, ani nemluvě. Je to podobné jako s některými živočišnými a rostlinnými druhy, které postupně vymírají, i když se ještě před několika desítkami let dobře rozmnožovaly. Podle zjištění WHO (Světové zdravotnické organizace) bychom například měli přijmout 2× více selenu než průměrně spotřebováváme. Je to dáno tím, že zemědělské půdy u nás a hlavně v severní Evropě jsou na selen všeobecně velmi chudé. Také je známo, že s věkem se potřeba některých látek rapidně zvyšuje, protože účinnost jejich vstřebávání klesá (vápník) nebo jejich tvorba v těle se s přibývajícími léty postupně zastavuje (vitaminům podobný koenzym Q10, který sehrává klíčovou roli při tvorbě buněčné energie). A to ještě nemluvím o nutnosti vyšší spotřeby vitaminů a minerálních látek u těch, kteří holdují alkoholu, cigaretám a kávě, mají obecně velmi nezdravé životní návyky, trpí různými nemocemi (např. diabetem) nebo jsou vystaveni častým stresům. Obvykle platí, že když doplněk stravy opravdu zabere, tak je to většinou způsobeno tím, že v organismu aktivní a účinná látka z doplňku (tzv. potravní doplněk) prostě chybí nebo je jí nedostatek. To obvykle poznáme nejdříve za jeden měsíc od začátku užívání.

Musím s politováním konstatovat, že jako průměrní spotřebitelé jsme od vysněného ideálu pestré a vyvážené výživy, kterou si můžeme dopřát nejenom v „dokonalém“ hypermarketu s mnoha tisíci potravinových položek, ještě na hony daleko. Můžeme jen závidět našim předkům, kteří na tom byli s výživnými hodnotami tehdejších skutečně přírodních a nerafinovaných potravin o mnoho lépe, i když jejich výběr potravinových druhů byl mnohem omezenější. Vždyť dnešní obří hypermarket nabízí okolo 10 000 druhů potravinářských výrobků! Dnes jsme však i v tomto spotřebitelském „ráji“ omezováni jednak znalostmi (cožpak každý ví, ve kterých potravinách hledat např. selen nebo chrom, pokud vůbec ještě nějaký v potravinovém řetězci zbyl), stravovacími návyky (hodně solíme, pijeme málo vody, jíme hodně tuků a výrobků s cholesterolem, stravujeme se nepravidelně a ve spěchu, přijímáme málo vlákniny atd.), peněženkou (můžeme si vždy dovolit mít denně na stole například kvalitní mořské ryby a plody moře, které jsou ideálním zdrojem některých živin a mikroživin), sezónností a s ní spjatou cenou (vitaminy z ovoce a zeleniny v zimě) a objemem potravin (přijmout doporučovaných 30 g vlákniny denně znamená sníst až 1000 g ovoce nebo zeleniny, což však leckoho nadýmá).

1.4 Jsou tedy doplňky stravy řešením této situace, nebo jen módní vlnou vyvolanou intenzivní reklamou?

Ano, zdá se, že doplňky stravy, které jsou po ruce, jsou nyní určitým řešením těchto nedostatků. Seriózní reklama se někdy může stát namísto pouhého humbuku, který nás už asi omrzel, překvapivě užitečným pomocníkem (a také by měla!), protože nám pomáhá orientovat se v široké nabídce. Nejenom díky této „osvětě“ se začneme na doplňky postupně dívat jako na moderní pomocníky, doplňující neúplný potravinový koš, podporující celkové zdraví a kondici a příznivě působící při různých problémech (např. lámání nehtů – selen, metionin, kolagen, krvácení dásní – koenzym Q10, špatné prokrvení končetin – ginkgo biloba, řídnutí kostí – vápník a hořčík aj.), a to v každém věku. Začneme jim věřit obvykle až tehdy, když s nimi anebo s některými z nich získáme první pozitivní zkušenost, nebo ji převezmeme od důvěryhodného známého, kterému pomohly.

Doplňky stravy budou hlavně v budoucnu hrát ve výživě starších osob stále důležitější roli. Sehrají ji však podle mého názoru hlavně na poli prevence, až se budou výkony lékařů méně měřit body za mnohdy komplikované odborné výkony spojené s hospitalizací, ale více počtem zdravých seniorů, kteří žádné drahé léčebné metody nemusejí podstupovat, protože jejich zdraví je dobře udržované a přiměřené jejich věku.

Z tohoto hlediska existují kromě seniorů i další rizikové skupiny, např.:

- ženy po menopauze;

- pacienti s hypertenzí léčenou tzv. statiny, tj. léky s vedlejšími účinky, které však lze vhodnou suplementací dobře kompenzovat (koenzym Q10);

- osoby léčené na popáleniny;

- osoby suplementované léčebnými dietami (riziko karence některých vitaminů nebo minerálních látek).

1.5 Proč tolik roste obliba doplňků stravy?

Umějí totiž chytře vyvážit skryté i zjevné nedostatky naší výživy (nedostatek jódu, selenu, vlákniny, některých vitaminů atd.) a zpomalit proces stárnutí, zlepšit regeneraci u sportovců a zvýšit jejich výkonnost (řada tzv. antioxidačních přípravků, např. koenzym Q10, ginkgo biloba a selen). Také redukují nepříznivé účinky životního prostředí (ultrafialové záření, pronikající ozónovými dírami – beta-karoten), znečištěného průmyslovými plyny a dalšími nečistotami (antioxidační vitaminy C, E, beta-karoten, selen a zinek aj.). Mnohé z nich působí preventivně proti civilizačním nemocím (rakovina, infarkt, parodontóza, cukrovka), ale mohou být také využity při jejich přímé nebo doprovodné či podpůrné terapii (např. koenzym Q10 při léčení srdeční slabosti, parodontózy i únavových syndromů).

Lidé, kteří chtějí prožít aktivní a zdravý život nebo trvale podávat dobrý fyzický a duševní výkon, usilují o to, aby vypadali a cítili se dobře. Doplňky stravy po vlastních zkušenostech tedy upřímně vítají. Nechtějí se smiřovat s takovými běžnými symptomy zdravotního dyskomfortu, jako je bolení hlavy (doplňky s hořčíkem, extraktem z listů stromu ginkgo biloba), zácpa (obohacování stravy vlákninou), únava (koenzym Q10, dodávající životní energii a sílu), bolesti kloubů (selen, vápník a hořčík na kosti, želatina) či vysoký cholesterol (náhražky rybího tuku s nenasycenými omega-3 mastnými kyselinami). Těm, kteří chtějí být fit a dosáhnout ideální hmotnosti, pomáhají kromě pohybu přípravky s chromem stabilizující hladinu krevního cukru a karnitinem, což je látka podobná vitaminům, podporující spalování tuků.

1.6 Jak doplňky dokážou pomoci při prevenci a v boji proti nemocem?

Selen a prevence rakoviny prsu. Podle některých výzkumů by měly ženy se zvýšeným, geneticky podmíněným rizikem rakoviny prsu užívat selen v tabletách. Podle výzkumníků mají tyto ženy v těle určité geny, které představují genetické predispozice k této zhoubné nemoci. Jejich aktivitu však lze potlačit zvýšenými dávkami selenu. Selen se naváže na specifické bílkoviny obsažené v prsních žlázách a tyto selenoproteiny chrání tkáň před vznikem novotvarů. Současně se aktivuje antioxidační enzym glutathionperoxidáza, která má také protirakovinný účinek. Tyto výzkumy navázaly na výzkum kolektivu amerických vědců vedených prof. Clarkem, který při pokusech s 1312 osobami již v r. 1996 zjistil, že podávání selenu snižuje riziko rakoviny plic, tlustého střeva a prostaty.

Chrom a strava. Denní doporučená dávka chromu jako tranzitního stopového prvku se uvádí v rozmezí 50–200 mikrogramů (1 µg = 1 miliontina gramu). V průmyslově rozvinutých zemích však jeho denní příjem této hodnoty bohužel nedosahuje, což bývá spojováno se snížením tzv. glukózové tolerance a s nižší aktivitou inzulinu ve tkáních vedoucích nezřídka k obezitě a k diabetu 2. typu. Podle výzkumů amerických vědců přijímají ve stravě američtí muži jen 33 mikrogramů a ženy 25 mikrogramů chromu denně. Podobná situace je i v Evropě. Kdo pravidelně nezařazuje do svého jídelníčku bio maso, celozrnné pekárenské výrobky v bio kvalitě, cereálie s otrubami, zelené fazole, hrášek či brokolici, trpí pravděpodobně nedostatkem chromu. Jeho deficitem mohou trpět i ti, kteří ve zvýšeném množství pijí nápoje s vysokým obsahem jednoduchých cukrů a hodně sladí. Jednoduché cukry totiž ztráty chromu zvyšují.

Pozor na statiny! Při varovně zvýšené hladině cholesterolu lékaři předepisují statinové léky (Pravastatin, Lovastatin, Simvastatin, Atorvastatin, Cerivastatin aj.). Jejich úlohou v těle je, aby zablokovaly hned první krok při vlastní syntéze cholesterolu, kdy vzniká tzv. kyselina mevalonová. Současně s její tvorbou však statiny chemicky blokují syntézu tělu vlastního koenzymu Q10 v játrech, takže užívání statinů může snížit tělesnou produkci přirozeného Q10 až o 40 %. Na druhé straně je řada kardiomyopatií (srdečních slabostí) spojována s nedostatkem koenzymu Q10 v srdečním svalu. Při léčení kardiovaskulárních poruch způsobených zvýšenými hladinami cholesterolu a jeho usazováním v cévách může být tedy užívání statinů kontraproduktivní, což se dlouho nevědělo. Proto se doporučuje pacientům se zvýšeným cholesterolem nejdříve používat kapsle s rybím tukem a koenzym Q10, kterými lze hladinu cholesterolu přirozeně snížit až o 20 %. Předepíše-li lékař statiny, pak by se jejich vedlejší účinky měly současně minimalizovat užíváním koenzymu Q10. V současné době se na celém světě léčí statiny asi 50 milionů osob a z toho velká část prokazatelně trpí jejich nepříznivými vedlejšími účinky (myopatie).

Koenzym Q10 proti Parkinsonově nemoci. Američtí vědci zjistili, že vyšší dávky koenzymu Q10 zpomalují nástup projevů obávané Parkinsonovy nemoci, jako jsou snížená hybnost, třes rukou a nohou a přerušovaná řeč. Podle magazínu Archives of Neurology lze tyto symptomy snížit podáváním koenzymu Q10 až o 44 %. Prokázala to jedna americká studie provedená na 80 pacientech s Parkinsonovou nemocí. Nejlepších výsledků bylo dosaženo u postižených, kteří denně užívali 1200 mg koenzymu Q10. Mechanismus působení Q10 u Parkinsonovy choroby není zatím ještě zcela prozkoumán, ale zdá se, že jeho léčivý účinek souvisí s podporou metabolismu nervových buněk, v jejichž mitochondriích se tvoří dostatek energie.

Koenzym Q10 ve stomatologii. Český odborný časopis Stoma Tip přinesl hodnocení zkušeností českých stomatologů s koenzymem Q10 z posledních několika let. Odborníci konstatují, že u pacientů s chorobnými změnami parodontu a sliznice úst bylo po léčebné kúře s Q10 prokázáno značné oživení metabolismu postižených tkání (tzv. trofiky), útlum zánětlivých procesů povzbuzením vlastní imunity a potlačení škodlivých mikroorganismů ve prospěch užitečné ústní mikroflóry. U všech věkových kategorií pacientů s gingivitidou, parodontitidou a aftózní stomatitidou bylo při užívání koenzymu Q10 zaznamenáno markantní zlepšení proti výchozímu stavu. Souběžně s parodontologickou péčí a zlepšením hygienických návyků pacienta (důkladné čištění kartáčkem a zubní nití, popř. mezizubním kartáčkem) došlo k rychlému zpomalení patologických procesů. Nejzajímavější je, že u starších pacientů a jedinců s výrazněji poškozeným parodontem bylo patrné největší zlepšení oproti výchozímu stavu. Čím je tedy onemocnění závěsného aparátu (parodontu) závažnější, tím viditelnější je efekt koenzymu Q10. Na 3. sympoziu mezinárodní vědecké asociace International Coenzyme Q10 Association v Londýně bylo předneseno několik závažných sdělení, která ukazují na stále se rozšiřující léčebné možnosti koenzymu Q10:

Léčba fibromyalgie. Pro tuto obávanou nemoc, kterou trpí zejména ženy středního věku, jsou typické bolesti kosterního svalstva, zvýšená únava a deprese. Podle výzkumů se jako léčebná terapie osvědčilo podávání směsi koenzymu Q10 (200 mg) a výtažku z listů ginkgo biloba (200 mg). Tato směs byla testována po dobu 84 dní na fibromyalgických osobách a vědci zkoumali, jak se po užívání této směsi (v porovnání s placebem) zvýšila kvalita jejich života. Zjistili, že ke zlepšení došlo u 64 % pacientů, což je velmi povzbudivý nález zejména proto, že tradiční léčebné postupy u této choroby zatím selhávají.

Koenzym Q10 a migrény. Léčba dlouhodobých migrén s nespecifickými příčinami bývá nezřídka pro lékaře tvrdým oříškem. Zdá se však, že u osob, které trpí těmito obtížemi déle než jeden rok, dobře zabírá suplementace koenzymem Q10 v denní dávce 150 mg po dobu nejméně 3 měsíců. Dvě třetiny z 31 testovaných osob pocítily díky tomuto způsobu léčení úlevu, spočívající v poklesu symptomů migrén o celých 50 %. I když další výzkumy ještě pokračují, už nyní se zdá, že lékaři mohou doporučovat zvýšené dávky Q10 jako jednu z možností léčby obávaných migrén.

Glukosamin proti bolestem v kolenou. Nezávislá tisková agentura Reuters přinesla ve své zdravotní sekci informaci, že podávání glukosaminových přípravků může zbavit postižené osoby nepříjemných bolestí kolen, které snižují jejich hybnost. Citovala jednu práci, která dokumentovala zlepšení u 88 % ze 46 dobrovolníků, kteří užívali glukosamin po dobu 12 týdnů. U skupiny užívající placebo se zlepšení projevilo pouze u 17 %, což je velmi dobrý výsledek. Již dříve se vědělo, že glukosamin zpomaluje degeneraci chrupavčitých tkání v kolenou a projevy osteopenie. Vedlejší efekty se při užívání glukosaminu neprojevily vůbec nebo jen v ojedinělých případech (bolest hlavy, žaludeční nevolnost a pálení žáhy).

Antioxidanty chrání zrak. Podle některých odborníků lze potlačit průběh senilní degenerace oční čočky, která ve vyšším věku vede obvykle ke slepotě, užíváním vitaminů C, E, beta-karotenu a zinku. Proto se doporučuje osobám starším 55 let, aby si chránily zrak užíváním těchto antioxidantů. Američtí vědci testovali 3640 pacientů ve věku 55–80 let a zjistili, že u osob užívajících směsi antioxidantů se zinkem se riziko onemocnění snížilo až o 30 %. Nejlepší účinky byly získány u směsi 500 mg vitaminu C, 400 m.j. vitaminu E, 15 mg beta-karotenu a 80 mg zinku.

Kyselina listová a novorozenecká leukémie. Výhody užívání kyseliny listové v těhotenství za účelem snížení rizika vrozených novorozeneckých vad (např. rozštěpu páteře nebo rtu) jsou dostatečně známé. Nyní ale vědci zjistili (dle článku v magazínu Lancet), že užívání této látky v kombinaci s železem snižuje riziko tzv. akutní lymfoblastické leukémie u novorozenců, a to až o 60 %. Tato nemoc je velmi zákeřná, nejsou zatím známy žádné rizikové faktory a většina onemocnění končí smrtí. I když se předpokládá, že mechanismus působení kyseliny listové a železa je spojen s dělením buněk, výzkumné práce dále pokračují.

Zinek a kyselina listová zvyšují plodnost u mužů. U mužů, kteří mají problémy s plodností, může pomoci podávání zinku a kyseliny listové. Uvádějí to holandští vědci, kteří zjistili, že podáváním těchto látek lze u mužů s poruchou plodnosti zvýšit počet aktivních spermií v semeni až o 74 %. Studie, provedená na 100 mužích s poruchami plodnosti neznámého původu a na skupině s placebem, trvala 26 dní, kdy byly mužům podávány:

a) zinek a kyselina listová;

b) zinek.

Nejlepších výsledků bylo dosaženo ve skupině mužů, přijímající zinek s kyselinou listovou. Výzkumy dále pokračují.

Homocystein a kyselina listová. Zvýšenou hladinu homocysteinu v krvi považují lékaři stále častěji za předzvěst blížícího se kardiovaskulárního problému, spojeného se zvýšenou krevní srážlivostí. Epidemiologické studie prokázaly, že zvýšený homocystein je závažným rizikovým faktorem aterosklerózy a infarktu. Vědci dále zjistili, že zvýšenou hladinou homocysteinu většinou trpí ti, kteří mají současně sníženou hladinu kyseliny listové v krvi. Ta převádí škodlivý homocystein na neškodný methionin, a když kyselina listová v těle chybí, homocystein se hromadí a riziko kardiovaskulárních potíží se prohlubuje. Aktivitu kyseliny listové při redukci homocysteinu podporují ještě další vitaminy skupiny B – vitamin B6 a B12. Proto Americká kardiologická asociace doporučuje při známkách hyperhomocysteinemie (zvýšená hladina homocysteinu) užívat kombinaci těchto vitaminů v doplňcích stravy.

Kyselina listová proti rakovině slinivky. Američtí vědci publikovali zjištění, že kyselina listová ze skupiny vitaminů B snižuje riziko rakoviny slinivky břišní. Po dobu 13 let sledovali 27 101 kuřáků mužského pohlaví dotazníkovou metodou. Zjistili, že 157 kuřáků, kteří v tomto období na rakovinu slinivky zemřeli, mělo snížený příjem kyseliny listové. Naopak u těch kuřáků, kteří měli ve stravě kyseliny listové dostatek, bylo riziko onemocnění o 50 % nižší. Podle vědců lze tyto závěry rozšířit i na ženskou populaci.

Děti s nízkou porodní váhou lze chránit zinkem. Když maminky užívají během těhotenství zinek, mohou výrazně snížit rizika infekcí u novorozenců. Prokázala to studie provedená na 184 indických ženách, z nichž 81 porodilo děti o nižší hmotnosti než 2 500 g. 99 ženám v kontrolní skupině bylo podáváno jen placebo (neúčinná náhražka). Ve srovnání s placebem bylo ve skupině dětí s nízkou porodní váhou, jejichž matky užívaly před porodem 30 mg zinku denně, o 32 % méně průjmových onemocnění, o 74 % méně onemocnění úplavicí a o 61 % méně onemocnění impetigem (svědivou puchýřnatou vyrážkou).

Mastné kyseliny omega-3 chrání před rakovinou prostaty. Existuje bezpočet prací o tom, jak tyto kyseliny obsažené v rybím tuku chrání před kardiovaskulárními onemocněními. Nyní vědci ve Švédsku zjistili, že tyto látky poskytují dobrou prevenci proti rakovině prostaty. Byla publikována studie na 6 272 mužích, kteří byli sledováni v průběhu 30 let. Ti, kteří nejedli ryby vůbec nebo je jedli jen příležitostně, trpěli rakovinou prostaty 3krát častěji než ti, kteří jedli ryby pravidelně, a to zejména ryby s vyšším obsahem mastných kyselin omega-3, jako jsou sardinky, makrely a sledi. Již dřívější studie prokázaly, že omega-3 mastné kyseliny zastavují růst rakovinných buněk v prostatě. Podle Světové zdravotnické organizace (WHO) postihuje rakovina prostaty 21 mužů na každých 100 000 jedinců, a to nejvíce v USA a severozápadní Evropě.

Ginkgo biloba zlepšuje paměť. Velmi dobře zdokumentovaným podáváním extraktu z listů ginkgo biloba lze pozitivně ovlivňovat mozkové funkce pacientů trpících demencí. Potvrzuje to 33 vědeckých prací, které byly dosud provedeny na různě velkých souborech. Nyní se plánuje další velká studie na 400 dementních pacientech, která by měla prokázat léčivý účinek ginkgolidů z listů jinanu dvoulaločného spočívající ve vasodilatačním a antioxidačním působení extraktu. Proto byly některé přípravky s tímto extraktem zaregistrovány jako léky.

Nadbytečné vitaminy? Často se setkáváme s doporučením, že k běžné přirozené stravě už není třeba užívat žádné vitaminy, které prý pro organismus představují spíše zátěž než výhodu. Podle článku v prestižním lékařském magazínu JAMA je tomu právě naopak, protože ani pestrá strava, ochuzená o účinné složky nešetrnými potravinářskými technologiemi, často neobsahuje vitaminy v doporučovaných množstvích. Autoři přehledného referátu o významu vitaminů v prevenci chronických onemocnění dospělých uvádějí, že suboptimální dávky kyseliny listové, vitaminu B12 a B6 jsou rizikovým faktorem kardiovaskulárních chorob, rozštěpu páteře u novorozenců, rakoviny prsu a tlustého střeva. Snížený příjem vitaminu D je zase rizikovým faktorem osteopenie a nízké hladiny antioxidačních vitaminů A, E a C zvyšují riziko celé řady dalších chronických onemocnění. Proto se vyplácí věnovat pozornost nejen skladbě jídelníčku, ale i doplňování vitaminů.

Proti průjmům. Tzv. probiotika, tj. živé bakteriální kultury oživující činnost tělesné střevní mikroflóry, mohou hrát úspěšnou roli v prevenci průjmů, které se někdy dostavují jako vedlejší účinek léčby antibiotiky. Jako probiotické bakterie s protiprůjmovým účinkem byl úspěšně testován kmen Saccharomyces boulardi (z kvasnic), Enterococcus a Lactobacillus acidophilus ze zakysaných mléčných výrobků. Ukázalo se, že právě bakterie z přírodních zakysaných mléčných výrobků doplněné probiotickým doplňkem stravy působí při prevenci průjmových onemocnění nejúčinněji.

Pyknogenol zabraňuje oslepnutí. Retinopatie je nejčastější příčinou oslepnutí u lidí mladších 60 let, zejména u diabetiků. Toto onemocnění představuje degenerativní proces, při němž se zužují neobyčejně tenké a křehké krevní kapiláry v sítnici oka až do úplného oslepnutí, které nelze bohužel nijak vyléčit. Průběh onemocnění lze však účinně zvrátit velmi účinným lékem z výtažku kůry přímořské borovice, který se nazývá pyknogenol a má silné antioxidační účinky. V jedné studii s placebem byl podáván extrakt z kůry čtyřiceti retinopatickým pacientům – diabetikům – v množství 150 mg/den. U čtyř pětin nemocných užívajících pyknogenol po dobu dvou měsíců bylo zaznamenáno výrazné zlepšení, které se však vůbec neprojevilo u srovnávací skupiny s placebem. Podle této studie se pyknogenol dobře váže na kolagen a elastin, což jsou bílkoviny obecně zodpovědné za pevnost a propustnost buněčných stěn. Účinkem volných radikálů, dopadajících na sítnici oka, se jejich pevnost narušuje, což lze zvrátit právě užíváním velmi silného antioxidantu – pyknogenolu, který nebezpečné volné radikály zneškodňuje.

1.7 Proč však doplňky samy o sobě bez podpory zdravou výživou a případně ještě pohybem nefungují?

Dívejme se na doplňky stravy, které nám přinesla moderní doba, jako na užitečný nástroj, obnovující síly, zdraví a podporující kvalitu života i výkonnost. Uvědomme si, že pro naše zdraví musíme dělat více hlavně na úseku prevence, jejíž neoddělitelnou součástí je komplexní zdravá výživa obohacená doplňky stravy tam, kde jsou opravdu třeba, a pěstovat aktivní životní styl. Vždyť podle definice Světové zdravotnické organizace (WHO): Zdraví představuje stav úplné fyzické, psychické a sociální pohody a lze ho ovlivňovat zevně, tj. doplňky stravy, ale i vnitřně. Bez zdravého životního stylu totiž ani doplňky nefungují jako nějaká samospasitelná náhrada pohybu a tělesné aktivity, a to zejména ve vyšším věku. Např. při osteoporóze, kterou v ČR trpí okolo 1 milionu žen středního a vyššího věku, se vedle léků a doplňků s vápníkem jako součást terapie doporučuje pravidelné zatěžování kloubů chůzí a cvičením, aby kostní trámčina neřídla v důsledku přirozeného stárnutí. Jestliže jsme celý den fyzicky nečinní, nečekejme od přípravků s extraktem z ginkgo biloba, že se jimi tělo dokonale prokrví. A tak bychom mohli pokračovat. Pohyb, životospráva a doplňky stravy mohou být v odůvodněných případech podstatně lepším řešením než některé léky, které mají nejednou vedlejší účinky. Místo naléhání na předepsání léků se poraďte s vaším lékařem nebo dietologem (výživovým poradcem) a vyzkoušejte sami na sobě, které doplňky stravy, jež jsou dnes v lékárnách tak bohatě zastoupeny, by mohly být jejich bezpečnější alternativou!

V poněkud obsáhlejším úvodu jsem vám schválně položil několik otázek, které jako výživový poradce dostávám nejčastěji. Na ně a na spoustu dalších se spolu s vámi budu snažit v této knize najít pokud možno vyčerpávající odpovědi. Netvrdím, že naše strava je jako celek chudá na potřebné živiny a nezdravá, ale s případy, kdy jsou porušována základní pravidla výběru plnohodnotných potravin, jejich šetrnějších kuchyňských úprav a jejich skladování, se setkávám velice často. Máte i vy podobné zkušenosti?

2 Jak se vyznat v doplňcích stravy

2.1 Co jsou doplňky stravy

Asi už tušíte, že ať děláme, co děláme, můžeme naši stravu považovat trvale za komplexní (úplnou) jen ztěží. Buď v ní něco chybí absolutně, protože její zdroje – potraviny – nejsou stále nebo jen občas (např. brambory na jaře) komplexní. Anebo je její nekomplexnost jen relativní, když vznikne zvýšená potřeba některé složky stravy, např. s postupujícím věkem, nemocí, rekonvalescencí, fyzickým či duševním zatížením. Oba tyto nedostatky můžeme celkem úspěšně eliminovat, když stravu vhodně doplníme. Čím jiným než doplňky stravy!

V běžném životě se však setkáme ještě s dalšími „laickými“ a hodně rozšířenými názvy pro tyto doplňky, které se ne vždy přesně a v souladu se zákonnými standardy užívají:

- potravinové doplňky (starší název);

- potravní doplňky;

- doplňky výživy (starší název);

- suplementy (název užívaný zejména ve sportu, též doplňky sportovní výživy nebo zkráceně sportovní výživa);

- nutraceutika (odborně dietologický název);

- nutriční doplňky;

- dietetika;

- parafarmaceutika;

- doplňková výživa (název užívaný obvykle jako označení souboru doplňků, též suplementace);

- potraviny určené pro zvláštní výživu (např. kojeneckou výživu, pro redukční diety, dále při zvýšeném tělesném výkonu zvláště sportovním, potraviny bezlepkové, bez fenylalaninu, bez sodíku a doplňky stravy).

Přidržíme-li se však příslušných vyhlášek platných v minulosti, pak doplňkům stravy lze rozumět jako potravinám určeným pro zvláštní výživu (vyhl. č. 23/2001 Sb.) se zvýšeným obsahem potravních doplňků. Problematiku doplňků stravy po legislativní stránce řešila Směrnice č. 2002/46/ES z 10.6.2002 o přibližování legislativy EU a nových členů EU. Mimo jiné závazně stanovila formy doplňků stravy, např. u

- vitaminu A jsou to retinol, retinyl-acetát, retinyl-palmitát a beta-karoten;

- vitaminu C jsou to kyselina L-askorbová, její sodná sůl, její draselná sůl, její vápenatá sůl a kyselina 6-methyl-L-askorbová.

Podobně bylo výslovně stanoveno, co je pro účely této směrnice považováno za minerály, aminokyseliny, nukleotidy apod. Tato direktiva stanovila, že označení doplňků stravy a jejich reklama nesmí obsahovat vyjádření o jejich preventivních nebo léčebných účincích, pokud nebyly prokazatelně zjištěny (s údajem o prokázání). I proto vznikla tato knížka, aby nevznikal dojem, že se o příznivých účincích doplňků stravy na naše zdraví a kondici lze dozvědět pouze z komerčních a reklamních textů.

Doslovná definice doplňků stravy v naší vyhlášce původně zněla: Doplňkem stravy se rozumí potravina určená k přímé spotřebě, která se odlišuje od potravin pro běžnou spotřebu vysokým obsahem potravních doplňků a která byla vyrobena za účelem doplnění běžné stravy pro spotřebitele na úroveň příznivě ovlivňující zdravotní stav a která se uvádí do oběhu pouze s označením účelu jejího použití. (Dle vyhlášky Ministerstva zemědělství ČR č. 23/2001 Sb., odd. 13 a podle zákona 456/2004 z r. 2004.)

Takže nezbylo, než si ještě vyhledat definici tzv. potravního doplňku, tj. zmíněné součásti doplňku stravy: Potravní doplňky jsou vitaminy, minerály, aminokyseliny, specifické mastné kyseliny, extrakty a další látky s významným biologickým účinkem. (Dle zákona č. 110/1997 Sb. o potravinách ve znění zákona č. 306/2000 Sb. § 2. písm. i).

Problematiku potravin určených pro zvláštní výživu, tj.

- kojenecké a dětské výživy,

- nízkoenergetické výživy (tzv. diet),

- doplňků stravy,

závazně řešily směrnice Evropské unie, a to Směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 9/84/ES z 19. 12. 1966, Směrnice Rady č. 89/398/EHS z 3. 5. 1989 a Směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 1999/41/ES ze 7. 6. 1999.

Nyní je legislativně doplňkem stravy (podle zákona 120 z roku 2008 § 2 písmeno i) potravina, jejímž účelem je doplňovat běžnou stravu a která je koncentrovaným zdrojem vitaminů a minerálních látek nebo dalších látek s nutričním nebo fyziologickým účinkem, obsažených v potravině samostatně nebo v kombinaci, určená k přímé spotřebě v malých odměřených množstvích. Z této dnes platné definice tedy vymizelo původní určení doplňků stravy z r. 2001 a 2004, tj. doplňovat jimi běžnou stravu na úroveň příznivě ovlivňující zdravotní stav spotřebitele.

Česká vyhláška pro doplňky stravy č. 225/2008 v části harmonizované se směrnicemi EU obsahuje v přílohách seznam povolených vitaminů a minerálních látek a jejich doporučené, maximální i minimální dávky, které byly stanoveny nejméně na 15 % denní doporučené dávky. Dále tato vyhláška ve své neharmonizované části (která je v souladu s českou legislativou) obsahuje v příloze seznam povolených rostlin, které lze v doplňcích stravy používat (včetně příslušné části rostliny a maximální denní dávky – např. ginkgo biloba, sušený list, 2500 mg), seznam povolených ostatních látek včetně maximální dávky (např. taurin, 2000 mg) i seznam zakázaných ostatních látek (např. koliodní stříbro, melatonin, 5-HTP, GABA). Ostatními látkami se pro účely této vyhlášky rozumějí jiné látky než části rostlin a jejich extrakty, vitaminy a minerály, tzn. probiotika a prebiotika, mastné kyseliny, aminokyseliny, enzymy a jiné látky (např. glukosamin, MSM, koenzym Q10 aj.).

2.2 Jak lze doplňky stravy rozdělit

I když jsou doplňky stravy potravinami, oficiální systém jejich třídění, který je nyní přednášen na 1. lékařské fakultě UK a na Fakultě sportovních studií Masarykovy univerzity v Brně, dlouho neexistoval. Proto se pokusím naznačit kritéria vycházející z historického vývoje v této oblasti, ze šíře dnešní tržní nabídky a oblastí určení určitých skupin doplňků (suplementů), které by mohly sloužit k jejich běžnému rozdělení na skupiny.

Nikdo snad nepochybuje o tom, že na první pohled ostře ohraničenými skupinami suplementů, pevně historicky zažitými mezi spotřebiteli i odborníky, budou vitaminy a minerální látky (někdy též mikroživiny) se svými podskupinami multivitaminy a multiminerály. Poněkud sporné je zařazení některých látek podobných vitaminům (např. koenzym Q10, kyselina alfa-lipoová aj.), nebo látek, které jsou prekurzory (předchůdci) vitaminů (např. beta-karoten jako předchůdce vitaminu A) mezi vitaminy. Proto je vhodnější je označovat jako další aktivní látky (též kvazivitaminy, popř. polovitaminy).

Na vitaminy obvykle hledíme jako na skupinu životně důležitých (vitaaktivních, bioaktivních) látek obvykle obsahujících aminovou skupinu (–NH_2), které se v lidském těle samy netvoří, a proto je třeba je do něj dodávat. Ze širšího chemického a mineralogického pohledu lze na minerální látky hledět jako na prvky a jejich sloučeniny, vyskytující se volně (jako nerosty, tj. minerály), nebo vázaně (v horninách) v přírodě. Na minerály jako doplňky stravy však většinou nazíráme jednou jako na prvky (jako např. jód nebo selen), i když je téměř vždy užíváme ve vázané formě sloučenin, jindy na sloučeniny těchto prvků (např. minerál dolomit s obsahem hořčíku a vápníku nebo jodidy a jodičnany v jodizovaných potravinách). Vitaminy a minerální látky vnímané jako mikroživiny chápeme jako látky, při jejichž nedostatku hrozí nějaká porucha zdraví, podobná těm, které vznikají při nedostatku živin (sacharidy, tuky, bílkoviny, voda).

Antioxidanty jsou stále rostoucí skupinou minerálních látek, vitaminů, extraktů a dalších látek, potlačujících tzv. oxidační stres organismu vyplývající z toho, že výtěžky oxidačních reakcí spojených s uvolňováním volných radikálů jsou za podmínek jistého diskomfortu (stres, trénink, nemoc, překyselení, stárnutí atd.) vyšší než výtěžky samovolných zhášecích (dezaktivačních) reakcí, při nichž volné radikály zase zanikají. Výsledkem této nerovnováhy je hromadění volných radikálů v těle, které lze dostat pod kontrolu užíváním látek ze skupiny antioxidantů (minerální látky: selen, zinek aj.; vitaminy: A, B6, C, E aj.; extrakty: ginkgo biloba; kvazivitaminy: koenzym Q10 aj.).

Další skupinou by mohly být rostlinné extrakty (výtažky), které lze užívat v nejrůznějších formách (tablety, tinktury, čaje, nálevy, tobolky aj.) a od nichž očekáváme podobné účinky jako od léčivých rostlin (enterosolventní tablety s česnekem, extrakt z listů rostliny ginkgo biloba nebo kořene ženšen aj.).

Velkou skupinu tvoří doplňky stravy podporující hubnutí (kontrolu tělesné hmotnosti) nebo látky, které jsou za ně považovány, popř. tzv. diety na hubnutí, jedná-li se o výživové směsi nahrazující hotová jídla (náhražky stravy, koktejly) nebo tzv. spalovače tuku. Protože tyto přípravky obvykle nejsou příliš úspěšné, pokud nezměníme svůj životní styl včetně stravování a pohybového režimu, má tato skupina oprávněnou pozici mezi tzv. doplňky sportovní výživy, i když jen jako významná podskupina. Od 1. 10. 2003 byly řádně zaregistrované tzv. diety schváleny k volnému prodeji. Příslušná směrnice však stanovila minimální obsah vitaminů a minerálů v těchto dietách, protože nezřídka se stávalo, že při jejich užívání docházelo k ohrožení avitaminózami a minerálovou nedostatečností. Jedná se o tyto diety:

- nízkosodíkové (se sníženým obsahem soli kuchyňské);

- bezlepkové (též celiatické, pro celiatiky);

- pro diabetiky (též diabetické);

- bezlaktózové (pro osoby trpící tzv. laktózovou intolerancí);

- s nízkým obsahem bílkovin;

- bez fenylalaninu (pro fenylketourinemiky).

Doplňky na povzbuzení mohou znamenat přínos pro naši celkovou vitalitu, duševní kondici, fyzickou kondici nebo sexuální výkonnost (afrodiziaka) či vzrušivost (libido). Přitom doplňky s tímto posláním můžeme hledat i mezi tzv. spalovači tuku (karnitin, přípravky a rostlinné extrakty s kofeinem), vitaminy (vitaminy B3 a B6), minerálními látkami (zinek), aminokyselinami (L-arginin) a kvazivitaminy (koenzym Q10).

Doplňky stravy na problémy s klouby jsou snad nejdynamičtěji se rozvíjející skupinou přípravků, i když jejich aktivními složkami mohou být minerální látky (vápník, hořčík, křemík, fosfor), vitaminy (vitamin D3), antioxidanty (selen), glukosamin, výtažky ze živočišných chrupavek či želatina.

Doplňky s mastnými kyselinami (většinou nenasycenými) obvykle podporují hubnutí (např. konjugovaná kyselina linolová, CLA), snižují hladinu cholesterolu (výtažek z rybího tuku resp. kyseliny dokosahexaenová a eikosapentaenová) nebo potlačují tvorbu tzv. prostaglandinů a leukotrienů, které mohou podporovat zánětlivé procesy nebo prohlubovat nepříjemné pocity při menstruaci (extrakt z pupalky lékařské či brutnáku lékařského při tzv. premenstruačním syndromu, PMS).

Probiotika jsou velmi zajímavou a moderní skupinou doplňků, které oživují tzv. probiotické, tj. mikrobiální přirozené střevní kultury v těle a mají řadu pozitivních účinků na zdraví (zejména zvyšují imunitu a zbavují střevní obsah zdraví škodlivých látek).

Enzymy mohou být mezi doplňky stravy zastoupeny např. enzymem laktázou, bez které by neprobíhalo odbourávání mléčného cukru laktózy, a skupinou enzymů v přípravcích tzv. systémové enzymoterapie, které však mohou být při registraci schváleny jako volně prodejné léky (např. Wobenzym).

Ani hormony nemusejí být vždy na předpis. V některých zemích mohou být registrovány jako doplňky stravy, zatímco v jiných je takto nelze registrovat vůbec (např. hormon melatonin není v ČR registrován jako doplněk, ale jako lék Circadin, ale na Slovensku je registrovaný jako volně prodejný doplněk stravy).

Doplňky sportovní výživy jako podpůrné prostředky ve sportu, užívané též při fitness a wellness aktivitách, si zaslouží zvláštní členění jako samostatná skupina doplňků, s níž umějí dobře nakládat zejména sportovní dietologové, poradci pro sportovní výživu, sportovní lékaři a trenéři. Nezřídka bývají zaměňovány s dopingem, což jsou látky výslovně uvedené na seznamu zakázaných látek Antidopingové komise Českého olympijského výboru (viz www.antidoping.cz). Sportovní suplementy lze dále rozdělit na:

- Sacharido-proteinové přípravky (koktejly) podporující nárůst svalových objemů při cvičení (mají v hmot. % více sacharidů než bílkovin).

- Sportovní cereální směsi (snídaňové kaše).

- Proteinové přípravky (koktejly, tyčinky) podporující nárůst čisté svalové hmoty a regeneraci svalové tkáně.

- Aminokyseliny vhodné pro podporu růstu svalů a k jejich regeneraci (BCAA).

- Spalovače tuku (viz výše) a stimulanty metabolismu.

- Prekurzory testosteronu (DHEA, ale jen v některých zemích).

- Kloubní výživa.

- Diuretické přípravky umožňující krátkodobou regulaci tělesné hmotnosti v návaznosti na sportovní soutěže (obvykle doplňující draslík).

- Sportovní nápoje (obsahují rychle vstřebatelné sacharidy, vitaminy a minerály).

- Rehydratační nápoje (obvykle izotonické či hypotonické).

- Přípravky na prohloubení regenerace.

Skupina doplňků stravy

Příklady doplňků stravy

Též ve skupině doplňků

Vnitřní členění skupiny

Vitaminy

Vitamin A, skupiny B, C, E atd.

Antioxidanty

Doplňky sportovní výživy

Hydrofilní (rozpustné ve vodě) B, C

Lipofilní (rozpustné v tucích) A, D, E, K

Minerální látky

Železo, jód, selen, chrom

Antioxidanty

Doplňky sportovní výživy

Další aktivní látky (kvazivitaminy, polovitaminy)

Koenzym Q10

Antioxidanty

Doplňky sportovní výživy

Antioxidanty

Ginkgo biloba, selen, koenzym Q10

Minerály

Vitaminy

Extrakty

Doplňky sportovní výživy

Extrakty z rostlin

Olej z grapefruitových semen, ženšen, CLA, GLA,

Wobenzym, laktáza

Antioxidanty

Doplňky na povzbuzení

Doplňky s mastnými kyselinami

Enzymy

Doplňky sportovní výživy

Doplňky stravy podporující hubnutí

Karnitin, kofein, efedrin a jejich směsi

Doplňky sportovní výživy

Doplňky s mastnými kyselinami

Dplňky na povzbuzení

Spalovače tuku

Diety na hubnutí

Doplňky na povzbuzení

Koenzym Q10, vitaminy B3 a B6

Doplňky sportovní výživy

Doplňky na povzbuzení Vitaminy

Doplňky na problémy s klouby

Želatinové kapsle, chondroitin sulfát, glukosamin, hyaluronová kyselina

Doplňky sportovní výživy

Doplňky s mastnými kyselinami

Minerály

Antioxidanty

Vitamin D3

Antioxidační

Výživné

Doplňky s mastnými kyselinami

CLA, výtažek z rybího tuku, GLA

Extrakty

Doplňky na problémy s klouby

Doplňky sportovní výživy

Probiotika

Kultury mléčného kvašení

Enzymy

Wobenzym, Phlogenzym

Hormony

Melatonin

Doplňky sportovní výživy

Doplňky sportovní výživy

tzv. objemové nebo „bulk“ přípravky či gainery, Pelupa, Egg Protein, Whey

Protein Bar, Glutamin, BCAA, kreatin, karnitin, kofein, efedrin, extrakt z Tribulus terrestris, Artropur, Gelart, Gelatina Plus, Proenzi, chlorid draselný, Isostar, Aerobic fantasy

Všechny skupiny

Sacharido-proteinové přípravky

Sportovní cereální směsi

Proteinové přípravky (koktejly, tyčinky)

Aminokyseliny

- lineární

- větvené

Přípravky na podporu síly

Spalovače tuku Stimulanty metabolismu

Prekurzory testosteronu

Kloubní sportovní výživa

Diuretické přípravky

Sportovní nápoje

Rehydratační nápoje

Přípravky na prohloubení regenerace

Podle formy, v jaké se přijímají („léková“ forma), se nabízí např. toto rozdělení:

Pevné látky

1. Dražé

- obalované,

- potahované,

- retardované.

2. Granulát

- perorální,

- rozpustný,

- s řízeným uvolňováním.

3. Prášek

- perorální,

- rozpustný.

4. Kapsle

5. Pastilka

6. Tableta

- obalovaná,

- potahovaná,

- pro přípravu roztoku,

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Doplňky stravy.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.